text:
# Міст Засбах — Маркольсайм
48°09′14″ пн. ш. 7°35′56″ сх. д. / 48.153916666667° пн. ш. 7.5989722222222° сх. д.
Міст Засбах — Маркольсайм (нім. Rheinbrücke Sasbach–Marckolsheim) — міст через Рейн на кордоні між Німеччиною та Францією.
Автомобільний міст є частиною державної дороги L113 або відомчої дороги D424, що сполучає Засбах-ам-Кайзерштуль в Бадені з Маркольсаймом в Ельзасі.
Прямопланова споруда має проїжджу частину шириною 7 м на дві смуги та тротуари з обох боків.
Близько 4400 автомобілів щодня перетнули міст у 2003 році.

## Історія
Переправа через Рейн з поромом біля підніжжя Лімбурга, поблизу муніципалітету Засбах-ам-Кайзерштуль, вперше згадується в документах 1417 року.
У 1873 році побудовано понтонний міст, який зруйновано в листопаді 1944 року.
У 1945 році французькі війська побудували понтонний міст, який був відкритий для цивільного руху в 1961 році. Планування постійного переходу через Рейн почалося в 1974 році і було завершено в 1982 році з підписанням договору між Федеративною Республікою Німеччина та Французькою Республікою про будівництво мосту.

Будівництво першого постійного мосту на цьому місці між Францією та Німеччиною після Другої світової війни, почалося в 1983 році, а урочисте відкриття відбулося 4 жовтня 1984 року.
Будував міст консорціум двох німецьких будівельних компаній.
Вартість будівництва склала 6,5 млн. DM, що на 0,3 млн. DM більше запланованого.

## Будівництво
Балковий міст довжиною 268 м є попередньо напруженою бетонною конструкцією, яка перетинає Рейн п’ятьма прольотами.
Основи споруди неглибоко закладені в щільному рейнському гравії.

title: Міст Засбах — Маркольсайм

wikitext:
{{Unibox}}
'''Міст Засбах — Маркольсайм''' ({{langx|de|Rheinbrücke Sasbach–Marckolsheim}}) — міст через [[Рейн]] на кордоні між [[Німеччина|Німеччиною]] та [[Франція|Францією]].

Автомобільний міст є частиною державної дороги L113 або відомчої дороги D424, що сполучає [[Засбах-ам-Кайзерштуль]] в Бадені з [[Маркольсайм]]ом в Ельзасі.
Прямопланова споруда має проїжджу частину шириною 7 м на дві смуги та тротуари з обох боків.
Близько 4400 автомобілів щодня перетнули міст у 2003 році.
<ref>[http://www.rp-freiburg.de/servlet/PB/-s/o2f29y1ibrp5bg94d3w1li81pf1d8z2rr/show/1107351/rpf-ref45-verkzaehlung-deutsch2002.pdf Straßenverkehrszählungen 2003 im Oberrheingebiet, Regierungspräsidium Freiburg]</ref>

== Історія ==
[[Файл:Bundesarchiv Bild 195-2052, Rheinbefliegung, Leopoldskanal-Sasbach.jpg|міні|ліворуч|понтонний міст 1953р]]
Переправа через Рейн з поромом біля підніжжя {{нп|Лімбурга (гора, Баден)|Лімбурга|de|Burg Limburg (Baden)}}, поблизу муніципалітету Засбах-ам-Кайзерштуль, вперше згадується в документах 1417 року.
У 1873 році побудовано [[понтонний міст]], який зруйновано в листопаді 1944 року.
У 1945 році французькі війська побудували понтонний міст, який був відкритий для цивільного руху в 1961 році. Планування постійного переходу через Рейн почалося в 1974 році і було завершено в 1982 році з підписанням договору між Федеративною Республікою Німеччина та Французькою Республікою про будівництво мосту.
<ref name=":2">[http://www.badische-zeitung.de/sasbach/ein-hart-erkaempfter-brueckenschlag--23297249.html Ruth Seitz: Ein hart erkämpfter Brückenschlag. In: Badische Zeitung , 28. November 2009]</ref>

Будівництво першого постійного мосту на цьому місці між Францією та Німеччиною після Другої світової війни, почалося в 1983 році, а урочисте відкриття відбулося 4 жовтня 1984 року.
Будував міст консорціум двох німецьких будівельних компаній.
Вартість будівництва склала 6,5 млн. [[Німецька марка|DM]], що на 0,3 млн. DM більше запланованого.
<ref name=":2"/>

== Будівництво ==
Балковий міст довжиною 268 м є [[Попередньо напружений залізобетон|попередньо напруженою бетонною конструкцією]], яка перетинає Рейн п’ятьма прольотами.
Основи споруди неглибоко закладені в щільному рейнському гравії.
<ref>http://www.max-frueh.de/bauwerke_archiv_sasbach.php</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

{| class="wikitable"
|-
! Наступний міст
 вище за течією:
! colspan="3" | Мости через Рейн
! Наступний міст
 нижче за течією:
|- style="text-align: center;"
| [[Міст Брайзах — Неф-Бризак]]
| style="background: |
|
| style="background: |
| [[Міст П'єра Пфлімлена]]
|}

{{нк}}

[[Категорія:Мости через Рейн]]
[[Категорія:Мости Німеччини]]
[[Категорія:Мости Франції]]

Дата створення / заснування: 4 жовтня 1984

Адміністративна одиниця: Баден-Вюртемберг

Проходить над/під: Рейн


text:
# Сельцо (Калінінський район)
Сельцо (рос. Сельцо) — присілок в Калінінському районі Тверської області Російської Федерації.
Населення становить 8 осіб. Входить до складу муніципального утворення Красногорське сільське поселення.

## Історія
Від 2005 року входить до складу муніципального утворення Красногорське сільське поселення.

## Населення
| 1859 | 1886 | 2002 | 2010 |
| ---- | ---- | ---- | ---- |
| 118  | ↗187 | ↘3   | ↗8   |

wikiname: ukwiki

title: Сельцо (Калінінський район)

in_language: uk

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Сельцо
|назва ін.       = Сельцо
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Тверська область]]
|район           = [[Калінінський район (Тверська область)|Калінінський район]]
|міський округ   =
|поселення       = {{li|Красногорське сільське поселення (Калінінський район)|text=Красногорське сільське поселення|Q=Q4238496}}
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{збільшення}} 8
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Тверська область
}}
'''Сельцо''' ({{lang-ru|Сельцо}}) — [[присілок]] в [[Калінінський район (Тверська область)|Калінінському районі]] [[Тверська область|Тверської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 8 осіб. Входить до складу муніципального утворення {{li|Красногорське сільське поселення (Калінінський район)|text=Красногорське сільське поселення|Q=Q4238496}}.

== Історія ==

Від 2005 року входить до складу муніципального утворення Красногорське сільське поселення<ref>{{Cite web |url=http://docs.cntd.ru/document/550283491 |title=Закон Тверской области от 28 февраля 2005 года N 26-зо «Об установлении границ муниципальных образований, входящих в состав территории муниципального образования Тверской области „Калининский район“, и наделении их статусом городского, сельского поселения» |access-date=2019-09-23 |archive-date=2019-09-23 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190923104311/http://docs.cntd.ru/document/550283491 |deadlink=no }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Сельцо (Калининский район) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Калінінський район (Тверська область)}}
{{Russia-geo-stub}}

[[Категорія:Населені пункти Калінінського району Тверської області]]

title: присілок Сельцо

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Тверська область

Муніципальний район: Калінінський район

Поселення: Красногорське сільське поселення

title: Основні дані

Населення: ▲ 8

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Сельцо · Сельцо


text:
# Церква Різдва Пресвятої Діви Марії (Звиняч)
Церква Різдва Пресвятої Діви Марії в Звинячі — парафія і храм греко-католицької громади Улашківського деканату Бучацької єпархії Української греко-католицької церкви в селі Звиняч Чортківського району Тернопільської области.

## Історія
У селі Звиняч діяв монастир Святої Параскеви, ЧСВВ, який опікувався парафіяльною церквою. У 1676 році монастир був зруйнований козаками Петра Дорошенка і турками. На той час у селі також існувала дерев'яна церква Різдва Пресвятої Богородиці. Пізніше монастир відродився, а у 1785 році його приєднали до монастиря в Улашківці.
У 1792 році на кошти Катерини Мисливської збудували муровану церкву Вознесіння Господнього, яка діяла до 1912 року. У 1912 році стару церкву розібрали і на її місці почали зводити нову кам'яну в бароковому стилі, будівництво якої завершилося у 1921 році.
У 1989 році, після виходу УГКЦ з підпілля, за сприяння о. Т. Лопушинського в селі виникла парафія УАПЦ, яка, попри приналежність храму до греко-католицької громади, зайняла його. У 1990 році утворилася парафія УГКЦ, яка проводить богослужіння в колишньому проборстві, переобладнаному під каплицю.
На території парафії встановлено шість пам'ятних хрестів, зокрема на честь скасування панщини (1874), проголошення Незалежності України (1992), 450-річчя села (1999), 1000-річчя хрещення Русі-України (1988), а також на згадку про Святу Місію (1995) та вояків УСС і УПА. Також у селі є каплиця на честь Пресвятої Богородиці та відновлена каплиця Богородиці з Дитятком.
При парафії діють:
- Братство «Апостольство молитви».
- Біблійний гурток.

## Парохи
- о. Н. Лисенецький
- о. В. Левицький
- о. М. Волянський
- о. М. Галущинський
- о. Романовський (1923—1924)
- о. М. Ганкевич (1924—1935)
- о. Н. Погорецький (1935—1938)
- о. Гримайлюк (1938)
- о. Т. Лопушинський
- о. Тарас Сеньків
- о. Р. Шлапак
- о. М. Романець
- о. Р. Гончарик
- о. С. Ліщинський
- о. І. Чайківський
- о. В. Лехняк — адміністратор з жовтня 2011 року.

wikitext:
{{визначна пам'ятка
 | назва                   = Церква Різдва Пресвятої Діви Марії (Звиняч)
 | місцева назва           =
 | зображення              = Богослужбова каплиця Різдва Пресвятої Діви Марії (УГКЦ) с.Звиняч.jpg
 | розмір                  =
 | підпис                  =
 | статус                  = діюча
 | країна                  = {{UKR}}
 | місце розташування      = [[Звиняч]], [[Тернопільська область]], [[Чортківський район]]
 | координати              = {{Coord|49|07|47.3|N|25|40|42.7|E|scale:30000|display=inline,title}}
 | адреса                  =
 | конфесія                = [[УГКЦ]]
 | єпархія                 = [[Бучацька єпархія УГКЦ|Бучацька єпархія]]
 | орденська приналежність =
 | тип монастиря           =
 | тип будівлі             = [[Християнська церква|церква]]
 | архітектурний стиль     =
 | автор проєкту           =
 | архітектор              =
 | будівник                =
 | скульптор               =
 | художник                =
 | матеріал                = цегла
 | висота                  =
 | побудовано на кошти     = громади
 | засновник               =
 | перша згадка            =
 | заснування              =
 | прийнято рішення про будівництво
                           =
 | закладено перший камінь =
 | початок будівництва     =
 | закінчення будівництва  = [[1792]]
 | установлений            =
 | відомі мешканці         =
 | реліквії                =
 | настоятель              =
 | стан                    =
 | сайт                    = <!-- {{url|вебадреса}} -->
 | кр                      = Україна Тернопільська область
 | підпис карти            =
 | карта розташування       =
}}

{{Otheruses|Церква Різдва Пресвятої Діви Марії}}
'''Церква Різдва Пресвятої Діви Марії в Звинячі''' — парафія і храм греко-католицької громади [[Улашківський деканат УГКЦ|Улашківського деканату]] [[Бучацька єпархія УГКЦ|Бучацької єпархії]] [[Українська греко-католицька церква|Української греко-католицької церкви]] в селі [[Звиняч]] [[Чортківський район|Чортківського району]] [[Тернопільська область|Тернопільської области]].

== Історія ==
У селі Звиняч діяв монастир Святої Параскеви, ЧСВВ, який опікувався парафіяльною церквою. У 1676 році монастир був зруйнований козаками [[Петро Дорошенко|Петра Дорошенка]] і [[Турки|турками]]. На той час у селі також існувала дерев'яна церква Різдва Пресвятої Богородиці. Пізніше монастир відродився, а у 1785 році його приєднали до монастиря в [[Улашківці]].

У 1792 році на кошти Катерини Мисливської збудували муровану церкву Вознесіння Господнього, яка діяла до 1912 року. У 1912 році стару церкву розібрали і на її місці почали зводити нову кам'яну в бароковому стилі, будівництво якої завершилося у 1921 році.

У 1989 році, після виходу [[УГКЦ]] з підпілля, за сприяння о. Т. Лопушинського в селі виникла парафія [[Українська автокефальна православна церква 1990–2018|УАПЦ]], яка, попри приналежність храму до греко-католицької громади, зайняла його. У 1990 році утворилася парафія УГКЦ, яка проводить богослужіння в колишньому проборстві, переобладнаному під каплицю.

На території парафії встановлено шість пам'ятних хрестів, зокрема на честь скасування панщини (1874), проголошення [[Незалежність України|Незалежності України]] (1992), 450-річчя села (1999), 1000-річчя [[Хрещення Руси-України|хрещення Русі-України]] (1988), а також на згадку про Святу Місію (1995) та вояків [[УСС]] і [[УПА]]. Також у селі є каплиця на честь [[Пресвята Богородиця|Пресвятої Богородиці]] та відновлена каплиця Богородиці з Дитятком.

При парафії діють:
* Братство «[[Апостольство молитви]]».
* Біблійний гурток.

== Парохи ==
{{2 стовпці}}
* о. Н. Лисенецький
* о. В. Левицький
* о. М. Волянський
* о. М. Галущинський
* о. Романовський (1923—1924)
* о. М. Ганкевич (1924—1935)
* о. Н. Погорецький (1935—1938)
* о. Гримайлюк (1938)
* о. Т. Лопушинський
* о. [[Тарас (Сеньків)|Тарас Сеньків]]
* о. Р. Шлапак
* о. М. Романець
* о. Р. Гончарик
* о. С. Ліщинський
* о. І. Чайківський
* о. В. Лехняк — адміністратор з жовтня 2011 року.
</div>

== Джерела ==
* {{Шематизм Бучацької єпархії|334|Парафія с. Звиняч.|Церква Різдва Пресвятої Діви Марії}}

{{Улашківський деканат УГКЦ}}

[[Категорія:Церкви Чортківського району]]
[[Категорія:Церкви Різдва Пресвятої Богородиці]]
[[Категорія:Культові споруди, побудовані 1921]]
[[Категорія:1921 у християнстві]]
[[Категорія:Звиняч]]

Статус: діюча

Країна: Україна : ISO3166-1 alpha-3: UKR ; ISO3166-1 цифровий: 804 ;

Розташування: Звиняч , Тернопільська область , Чортківський район

Конфесія: УГКЦ

Єпархія: Бучацька єпархія

Тип будівлі: церква

Матеріал: цегла

Побудовано на кошти: громади


text:
# Ревуцький Анатолій Миколайович
Ревуцький Анатолій Миколайович (нар. 2 грудня 1962 року) — український футбольний функціонер. З 2007 до 2011 був президентом «Прикарпаття».

title: Ревуцький Анатолій Миколайович

wikitext:
{{особа
|ім'я              = Анатолій Ревуцький
|дата народження   = 2.12.1962
|діяльність        = [[бізнесмен]]
}}

'''Ревуцький Анатолій Миколайович''' ({{нар}} 2 грудня 1962 року) — [[Україна|український]] футбольний функціонер. З 2007<ref>{{Cite web|title=Ревуцкий Анатолий Николаевич - футбол|url=https://footballfacts.ru/person/25237-revuckiyanatoliynikolaevich|website=footballfacts.ru|accessdate=2023-01-14}}</ref> до 2011 був президентом [[Прикарпаття (футбольний клуб, 2004)|«Прикарпаття»]].<ref>{{Cite web|title=Нове “Прикарпаття” з новим президентом|url=https://styknews.info/novyny/sport/2011/07/31/nove-prykarpattia-z-novym-prezydentom|website=StykNews.info Антикорупція Новини Івано-Франківська|date=0001-11-30|accessdate=2023-01-14|language=en-US}}</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}
[[Категорія:Президенти українських футбольних клубів]]
{{Персоналія-доробити}}

title: Анатолій Ревуцький

Народився: 2 грудня 1962 (62 роки)

Діяльність: бізнесмен


text:
# Чемпіонат Болгарії з футболу 1925
Державний чемпіонат Болгарії 1925 — 2-й сезон найвищого рівня футбольних змагань Болгарії. Чемпіоном вперше став Владислав.

## Перший раунд
Клуби Левські (Софія) та БП 25 (Пловдив) пройшли до наступного раунду після жеребкування.
| Команда 1         | Рахунок | Команда 2         |
| ----------------- | ------- | ----------------- |
| Левські (Дупниця) | 5:0     | Орел (Враца)      |
| Владислав (Варна) | 3:0     | Асеновец (Сливен) |

## 1/2 фіналу
| Команда 1         | Рахунок | Команда 2         |
| ----------------- | ------- | ----------------- |
| Владислав (Варна) | 4:0     | Левські (Дупниця) |
| БП 25 (Пловдив)   | 0:4     | Левські (Софія)   |

## Фінал
| Команда 1       | Рахунок | Команда 2         |
| --------------- | ------- | ----------------- |
| 30 серпня 1925  |         |                   |
| Левські (Софія) | 0:2     | Владислав (Варна) |

title: Чемпіонат Болгарії з футболу 1925

wikitext:
{{Національний чемпіонат
|лого =
|підпис =
|час = .
|учасників = 6
|чемпіон = [[Владислав (Варна)|Владислав]]
|раз = 1
|2 місце = [[Левські (футбольний клуб)|Левські (Софія)]]
|3 місце =
|бомбардир =
|бголів =
|ігор = 5
|голів = 15
|попередній_сезон =[[Чемпіонат Болгарії з футболу 1924|1924]]
|наступний_сезон =[[Чемпіонат Болгарії з футболу 1926|1926]]
}}
'''Державний чемпіонат Болгарії 1925''' — [[Професіональна футбольна група А|2-й сезон]] найвищого рівня [[футбол]]ьних змагань Болгарії. Чемпіоном вперше став [[Владислав (Варна)|Владислав]].

== Клуби ==
{{Location map+ |Болгарія |float=center |width=480 |caption=Місцезнаходження клубів у сезоні 1925|places=
{{Location map~ |Болгарія |lat=43.2   |long=23.55    |label=[[Ботев (Враца)|Орел]]|position=top}}
{{Location map~ |Болгарія |lat=42.2755   |long=23.1354 |label=[[Левські (Дупниця)|Левські Д]]|position=bottom}}
{{Location map~ |Болгарія |lat=42.7      |long=23.333333 |label=[[Левські (футбольний клуб)|Левські С]]|position=right}}
{{Location map~ |Болгарія |lat=43.2176   |long=27.914    |label=[[Владислав (Варна)|Владислав]]|position=bottom}}
{{Location map~ |Болгарія |lat=42.683333   |long=26.333333    |label=[[Асеновец (Сливен)|Асеновец]]|position=bottom}}
{{Location map~ |Болгарія |lat=43.823056 |long=25.953889    |label=[[Победа (Пловдив)|БП 25]]|position=top}}
}}

== Перший раунд ==
Клуби '''[[Левські (футбольний клуб)|Левські (Софія)]]''' та '''[[Победа (Пловдив)|БП 25 (Пловдив)]]''' пройшли до наступного раунду після жеребкування.
{{OneLegStart}}
{{OneLegResult|'''[[Левські (Дупниця)]]'''||5:0|[[Ботев (Враца)|Орел (Враца)]]|winner=}}
{{OneLegResult|'''[[Владислав (Варна)]]'''||3:0|[[Асеновец (Сливен)]]|winner=}}
|}

== 1/2 фіналу ==
{{OneLegStart}}
{{OneLegResult|'''[[Владислав (Варна)]]'''||4:0|[[Левські (Дупниця)]]|winner=}}
{{OneLegResult|[[Победа (Пловдив)|БП 25 (Пловдив)]]||0:4|'''[[Левські (футбольний клуб)|Левські (Софія)]]'''|winner=}}
|}

== Фінал ==
{{OneLegStart}}
| colspan="3" style="background:#fcc;"|<center>'''30 серпня 1925'''
{{OneLegResult|[[Левські (футбольний клуб)|Левські (Софія)]]||0:2|'''[[Владислав (Варна)]]'''|winner=}}
|}

== Посилання ==
* [http://www.rsssf.com/tablesb/bulghist.html Професіональна футбольна група А на rsssf] {{ref-en}}

{{Сезони чемпіонатів Болгарії з футболу}}
{{Європейський футбол 1924—1925}}
{{Європейський футбол 1925—1926}}

[[Категорія:Чемпіонат Болгарії з футболу|1925]]
[[Категорія:1925 у футболі|Болгарія]]

title: Чемпіонат Болгарії з футболу 1925

Чемпіон: Владислав (1-й раз)

Віцечемпіон: Левські (Софія)

Забито голів: 15 (3 за матч)


text:
# Складна черепаха сейшельська
Склáдна черепаха сейшельська (Pelusios seychellensis) — вид черепах з роду Складні черепахи родини Пеломедузові черепахи.

## Опис
Карапакс завдовжки досягає 16,5 см. Голова доволі велика. Кінчик верхньої щелепи витягнутий уперед на кшталт гака. На нижній щелепі присутні 2 вусика. Карапакс доволі плаский з помітний кілем. Пластрон невеликий, містить шарнір між грудним і черевними щитками. Задні кінцівки мають ребристість, на пальцях по 5 кігтів. На кінцівках присутні великі щитки.
Голова темно—коричневого кольору з жовтими й червоними плямами на потилиці. Колір шиї, кінцівок, хвоста жовтувато—коричневий. Карапакс чорного забарвлення. Пластрон чорний, його краї мають блідо—жовтий колір.

## Спосіб життя
Полюбляє повільні поточні річки з м'яким ґрунтом. Харчується рослинною й тваринною їжею.
Самиця відкладає до 12 яєць. Про парування цієї черепахи замало відомостей.

## Розповсюдження
Мешкає на о. Мае (Сейшельські острови). Тривалий час вважалася вимерлою. Проте у 1994 році було знайдено декілька особин у дикій природі. Можливо збереглася у приватних зоопарках.

title: Складна черепаха сейшельська

wikitext:
{{Taxobox
| name = {{Вимер}} Складна черепаха сейшельська
| image = Pelusios seychellensis lectotype — journal.pone.0057116.g002-left.png
| image_caption = ''Pelusios seychellensis''
| image_width =
| status_system = IUCN3.1
| status = EX
| status_ref =<ref name=iucn>{{IUCN|id=16527|title=Pelusios seychellensis|accessdate=30 квітня 2003|assessors=Gerlach, J.|year=2003|version=2003}}</ref>
| domain = [[Домен Ядерні|Ядерні]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Хордові]] (Chordata)
| subphylum = [[Черепні]] (Craniata)
| infraphylum = [[Хребетні]] (Vertebrata)
| classis = [[Плазуни]] (Reptilia)
| ordo = [[Черепахи|Черепахові]] (Testudines)
| subordo = [[Бокошийні черепахи]] (Pleurodira)
| familia = [[Пеломедузові черепахи]] (Pelomedusidae)
| genus = [[Складна черепаха]] (Pelusios)
| species = {{Вимер}} '''Склáдна черепаха сейшельська'''
| binomial = {{Вимер}} ''Pelusios seychellensis''
| binomial_authority = [[Фрідрих Зібенрок|Siebenrock]], 1906
| range_map =
| range_map_caption =
| commons = Pelusios seychellensis
| wikispecies = Pelusios seychellensis
| itis = 551829
| synonyms = Sternotherus nigricans seychellensis
}}
'''Склáдна черепаха сейшельська''' (''Pelusios seychellensis'') — [[вид]] [[черепахи|черепах]] з роду ''[[Складні черепахи]]'' родини ''[[Пеломедузові черепахи]]''.

== Опис ==
[[Карапакс]] завдовжки досягає 16,5 см. Голова доволі велика. Кінчик верхньої щелепи витягнутий уперед на кшталт гака. На нижній щелепі присутні 2 вусика. Карапакс доволі плаский з помітний кілем. Пластрон невеликий, містить шарнір між грудним і черевними щитками. Задні кінцівки мають ребристість, на пальцях по 5 кігтів. На кінцівках присутні великі щитки.

Голова темно—коричневого кольору з жовтими й червоними плямами на потилиці. Колір шиї, кінцівок, хвоста жовтувато—коричневий. Карапакс чорного забарвлення. Пластрон чорний, його краї мають блідо—жовтий колір.

== Спосіб життя ==
Полюбляє повільні поточні річки з м'яким ґрунтом. Харчується рослинною й тваринною їжею.

Самиця відкладає до 12 яєць. Про парування цієї черепахи замало відомостей.

== Розповсюдження ==
Мешкає на о. [[Мае]] ([[Сейшельські острови]]). Тривалий час вважалася вимерлою. Проте у 1994 році було знайдено декілька особин у дикій природі. Можливо збереглася у приватних зоопарках.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* Joseph-Ouni M. 2004. Profiles of extinction #7: Seychelles Mud Turtle, Pelusios seychellensis, Extinct 1912. Reptilia (GB) (33): 3

{{-}}
[[Категорія:Пеломедузові черепахи]]
[[Категорія:Ендемічна фауна Сейшельських островів]]
[[Категорія:Тварини, описані 1906]]

title: ?† Складна черепаха сейшельська

Домен: Ядерні (Eukaryota)

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Хордові (Chordata)

Підтип: Черепні (Craniata)

Інфратип: Хребетні (Vertebrata)

Клас: Плазуни (Reptilia)

Ряд: Черепахові (Testudines)

Підряд: Бокошийні черепахи (Pleurodira)

Родина: Пеломедузові черепахи (Pelomedusidae)

Рід: Складна черепаха (Pelusios)

Вид: † Склáдна черепаха сейшельська

Вікісховище: Pelusios seychellensis

Віківиди: Pelusios seychellensis


text:
# Перрі Тауншип (округ Мерсер, Пенсільванія)
Перрі Тауншип (англ. Perry Township) — селище (англ. township) в США, в окрузі Мерсер штату Пенсільванія. Населення — 1332 особи (2020).

## Демографія
Згідно з переписом 2010 року, у селищі мешкали 1453 особи в 588 домогосподарствах у складі 427 родин. Було 859 помешкань
Расовий склад населення:
| - 98,9 % — білих - 0,4 % — азіатів - 0,1 % — корінних американців - 0,1 % — чорних або афроамериканців |

До двох чи більше рас належало 0,5 %. Частка іспаномовних становила 0,3 % від усіх жителів.
За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 22,0 % — особи молодші 18 років, 58,8 % — особи у віці 18—64 років, 19,2 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 47,2 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 103,8 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 102,5 чоловіків також старших 18 років.
Середній дохід на одне домашнє господарство  становив 52 168 доларів США (медіана — 44 028), а середній дохід на одну сім'ю — 58 710 доларів (медіана — 49 145). Медіана доходів становила 41 667 доларів для чоловіків та 29 583 долари для жінок. За межею бідності перебувало 9,1 % осіб, у тому числі 17,5 % дітей у віці до 18 років та 5,2 % осіб у віці 65 років та старших.
Цивільне працевлаштоване населення становило 646 осіб. Основні галузі зайнятості: виробництво — 23,7 %, освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 20,6 %, роздрібна торгівля — 13,9 %, мистецтво, розваги та відпочинок — 10,7 %.

wikitext:
{{Otherplaces|Перрі}}
{{НП
|країна  = [[Сполучені Штати Америки|США]]
|статус  = селище
|українська назва   = Перрі Тауншип
|оригінальна назва  = {{lang-en|Perry Township}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення=
|вид регіону = Штат США{{!}}Штат
|регіон      = Пенсільванія
|вид району  = Округ (США){{!}}Округ
|район       = [[Мерсер (округ, Пенсільванія)|Мерсер]]
|вид общини  =
|община      =
|внутрішній поділ  =
|перша згадка      =
|попередні назви   =
|площа              = 46,64
|висота центру НП   =
|клімат             =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          =
|рік перепису       =
|густота населення  = 31,15
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           =
|DST                    =
|телефонний код         = 724
|поштовий індекс        =
|автомобільний код      =
|вид ідентифікатора     = [[Федеральні стандарти обробки інформації|Код FIPS]]
|цифровий ідентифікатор = 4208559496
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Перрі Тауншип''' ({{lang-en|Perry Township}}) — селище ({{lang-en|township}}) в [[Сполучені Штати Америки|США]], в окрузі [[Мерсер (округ, Пенсільванія)|Мерсер]] штату [[Пенсільванія]]. Населення — 1332 особи (2020).

== Демографія ==
{{USCensusPop
| align = left
| 2000 = 1471
| 2010 = 1453
| 2020 = 1332
| estyear =
| estimate =
| estref =
|footnote=Десятилітній перепис в США<ref name="DecennialCensus">{{cite web|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|title=Census of Population and Housing|publisher=Census.gov|accessdate=4 червня 2016|archive-date=2 серпня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180802145418/https://www.census.gov/prod/www/decennial.html}}</ref>
}}
Згідно з [[Перепис населення США (2010)|переписом 2010 року]]{{R|cen2010}}, у селищі мешкали {{formatnum:1453}} особи в 588 домогосподарствах у складі 427 родин. Було 859 помешкань

[[Раса|Расовий склад]] населення:
{| style="margin-top:-.7em; margin-bottom: -0.4em;"
|<!--Таблиця потрібна для правильного "прилягання" списку до таблиці населення за роками-->
* 98,9 % — [[Расовий склад США|білих]]
* 0,4 % — [[Американці азійського походження|азіатів]]
* 0,1 % — [[Корінні народи США|корінних американців]]
* 0,1 % — [[Расовий склад США|чорних]] або [[афроамериканці]]в
|}
До двох чи більше рас належало 0,5 %. Частка іспаномовних становила 0,3 % від усіх жителів.

За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 22,0 % — особи молодші 18 років, 58,8 % — особи у віці 18—64 років, 19,2 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 47,2 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 103,8 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 102,5 чоловіків також старших 18 років.

Середній дохід на одне домашнє господарство  становив {{formatnum:52168}} [[Долар США|доларів США]] (медіана — {{formatnum:44028}}), а середній дохід на одну сім'ю — {{formatnum:58710}} доларів (медіана — {{formatnum:49145}}). Медіана доходів становила {{formatnum:41667}} доларів для чоловіків та {{formatnum:29583}} долари для жінок.{{R|fulltime2015USD|group="Прим."}} За межею бідності перебувало 9,1 % осіб, у тому числі 17,5 % дітей у віці до 18 років та 5,2 % осіб у віці 65 років та старших.

Цивільне працевлаштоване населення становило 646 осіб. Основні галузі зайнятості: виробництво — 23,7 %, освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 20,6 %, роздрібна торгівля — 13,9 %, мистецтво, розваги та відпочинок — 10,7 %.

== Примітки ==
{{reflist|group="Прим."|refs=
<ref name=fulltime2015USD>Річний дохід на особу, яка працювала на повну ставку. Оцінка в доларах 2015 року.</ref>
}}

== Джерела ==
{{Портал|США}}
{{reflist
|refs=<ref name=cen2010>{{cite web|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=American FactFinder|archive-date=2015-01-08|archive-url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml}}{{ref-en}}</ref>
}}

{{Бібліоінформація}}
{{Мерсер (округ, Пенсільванія)}}

[[Категорія:Селища Пенсільванії]]
[[Категорія:Населені пункти округу Мерсер (Пенсільванія)]]

title: Країна

Країна: США

Штат: Пенсільванія

Округ: Мерсер

Густота населення: 31,15 осіб/км²


text:
# Крутоярка (Кропивницький район)
Крутоярка — село в Україні, у Кетрисанівській сільській громаді Кропивницького району Кіровоградської області. Населення становить 79 осіб.

## Географія
Село розташоване на річці Громоклія.

## Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 83 особи, з яких 34 чоловіки та 49 жінок.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 79 осіб. 100 % населення вказало своєю рідною мовою українську мову.

title: Крутоярка (Кропивницький район)

wikitext:
{{Otheruses|тип=НП|Крутоярка}}
{{Село України
 | назва           = Крутоярка
 | область         = [[Кіровоградська область]]
 | район           = [[Кропивницький район]]
 | громада         = [[Кетрисанівська сільська громада]]
 | рада            = [[Кетрисанівська сільська рада]]
 | код КОАТУУ      = 3520882802
 | розташування    = Bobrynets.jpg
 | mapx            = 185
 | mapy            = 138
 | засновано       =
 | населення       = 79
 | територія       =
 | ref-територія   =
 | площа           = 0,297
 | ref-площа       =
 | щільність       = 265,99
 | поштовий індекс = 27261
 | телефонний код  = 5257
 | координати      = {{coord|47|47|55|N|32|11|38|E|scale:100000_region:UA|display=inline,title}}
   | lat_deg = 47 || lat_min = 47 || lat_sec = 55
   | lon_deg = 32 || lon_min = 11 || lon_sec = 38
 | висота          = 78
 | ref-висота      =
 | водойма         = р. [[Громоклія]]
 | адреса          =<!-- 27261, с.Веселівка
 | сільський голова = Секрет Костянтин Леонідович-->
 | облікова картка = [http://gska2.rada.gov.ua/pls/z7502/A005?rdat1=11.11.2008&rf7571=16356 Облікова картка]
 | прапор          =
 | герб            =
 | відстань о      =
 | ref-відстань о  =
 | відстань р      =
 | ref-відстань р  =
 | станція         =
 | відстань ст     =
 }}
'''Крутоярка''' — [[село]] в Україні, у [[Кетрисанівська сільська громада|Кетрисанівській сільській громаді]] [[Кропивницький район|Кропивницького району]] [[Кіровоградська область|Кіровоградської області]]. Населення становить 79 осіб.<!-- Орган місцевого самоврядування — Веселівська сільська рада.-->

== Географія ==
Село розташоване на річці [[Громоклія]].

== Населення ==
Згідно з [[Перепис населення УРСР (1989)|переписом УРСР 1989 року]] чисельність наявного населення села становила 83 особи, з яких 34 чоловіки та 49 жінок.<ref name="населення 1989"/>

За [[Перепис населення України (2001)|переписом населення України 2001 року]] в селі мешкало 79 осіб.<ref name="населення 2001"/> 100 % населення вказало своєю рідною мовою [[Українська мова|українську мову]].<ref name="населення 2001 мова"/>

== Примітки ==
{{reflist|refs=

<ref name="населення 1989">{{БД Держстату України|тип=1989|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

<ref name="населення 2001">{{БД Держстату України|тип=2001 с|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

<ref name="населення 2001 мова">{{БД Держстату України|тип=2001 мова|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

}}

== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/kirovogradskaja/12543 Погода в селі Крутоярка] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111220195256/http://weather.in.ua/ua/kirovogradskaja/12543 |date=20 грудня 2011 }}

{{Kirovohrad-geo-stub}}
{{Кетрисанівська сільська громада}}
{{Населені пункти Бобринецького району}}

[[Категорія:Села Кіровоградської області]]

title: село Крутоярка

Країна: Україна

Область: Кіровоградська область

Район: Кропивницький район

Тер. громада: Кетрисанівська сільська громада

Облікова картка: Облікова картка

title: Основні дані

Густота населення: 265,99 осіб/км²

title: Географічні дані

Водойми: р. Громоклія

title: Карта

Карта: Крутоярка


text:
# Гіссен Леонід Давидович
Леонід Давидович Гіссен (рос. Леонид Давыдович Гиссен; нар. 28 червня 1931, Москва, РРФСР, СРСР — пом. 7 лютого 2005, там само) — радянський академічний веслувальник, срібний призер Олімпійських ігор.
Заслужений майстер спорту СРСР (1954).

## Життєпис
Чемпіон Європи (1954) і чотириразовий чемпіон СРСР (1952—1955) у складі вісімки. Переможець Гейнлейнської регати (1954).
Закінчив Перший Московський державний медичний інститут. Після закінчення спортивної кар'єри став одним з перших радянських спортивних психологів. Очолював лабораторію спортивної психогігієни ДЦОЛІФК. Доктор медичних наук, професор. Автор понад 200 наукових праць.

## На Олімпійських іграх
У 1952 році на літніх Олімпійських іграх у Гельсінкі (Фінляндія) на змаганнях з академічного веслування посів друге місце у складі вісімки (з результатом 6:31.2).
У 1956 році на літніх Олімпійських іграх у Мельбурні (Австралія) на змаганнях з академічного веслування серед вісімок дістався півфіналу.

title: Гіссен Леонід Давидович

wikitext:
{{Спортсмен
| ім'я                = Леонід Гіссен
| повне_ім'я          = Леонід Давидович Гіссен
| зображення          =
| підпис              =
| прізвисько          =
| національність      =
| місце_проживання    =
| дата_народження     = 28.6.1931
| місце_народження    = [[Москва]]
| дата_смерті         = 7.2.2005
| місце_смерті        = [[Москва]]
| зріст               =
| вага                =
| батько              =
| мати                =
| дружина             =
| чоловік             =
| діти                =
| вебсторінка         =
| країна              = {{URS}}<br/> {{RUS}}
| вид_спорту          = [[академічне веслування]]
| дисципліна          =
| спортивне_звання    = [[заслужений майстер спорту]]
| студентська_команда =
| клуб                =
| команда             = ДСТ «Крила Рад» (Москва)
| нац._збірна         = {{URS}}
| статус_професіонала =
| тренери             =
| завершення_виступів =
| тренує              =
| світові             =
| регіональні         =
| національні         =
| олімпійські         =
| паралімпійські      =
| найвищий_рейтинг    =
| поточний_рейтинг    =
| особисті_рекорди    =
| медалі              = {{Заслужений майстер спорту СРСР}}
{{MedalOlympic}}
{{MedalSilver|[[Академічне веслування на літніх Олімпійських іграх 1952|Гельсінкі 1952]]| [[Академічне веслування на літніх Олімпійських іграх 1952 — Вісімки|вісімки]]}}
| show-medals         = yes
}}

'''Леонід Давидович Гіссен''' ({{lang-ru|Леонид Давыдович Гиссен}}; {{н}} [[28 червня]] [[1931]], [[Москва]], [[РРФСР]], [[СРСР]] — {{†}} [[7 лютого]] [[2005]], там само) — [[СРСР|радянський]] [[Академічне веслування|академічний веслувальник]], срібний призер [[Олімпійські ігри|Олімпійських ігор]].

[[Заслужений майстер спорту СРСР]] (1954).

== Життєпис ==
Чемпіон [[Чемпіонат Європи з академічного веслування|Європи]] (1954) і чотириразовий чемпіон СРСР (1952—1955) у складі вісімки. Переможець Гейнлейнської регати (1954).

Закінчив [[Перший Московський державний медичний університет імені І. М. Сеченова|Перший Московський державний медичний інститут]]. Після закінчення спортивної кар'єри став одним з перших радянських спортивних [[психолог]]ів. Очолював лабораторію спортивної психогігієни [[Російський державний університет фізичної культури, спорту, молоді та туризму|ДЦОЛІФК]]. [[Доктор медичних наук]], [[професор]]. Автор понад 200 наукових праць.

== На Олімпійських іграх ==
У 1952 році на [[Літні Олімпійські ігри 1952|літніх Олімпійських іграх]] у [[Гельсінкі]] ([[Фінляндія]]) на змаганнях з [[Академічне веслування на літніх Олімпійських іграх 1952|академічного веслування]] посів друге місце у складі вісімки (з результатом 6:31.2).

У 1956 році на [[Літні Олімпійські ігри 1956|літніх Олімпійських іграх]] у [[Мельбурн]]і ([[Австралія]]) на змаганнях з [[Академічне веслування на літніх Олімпійських іграх 1952|академічного веслування]] серед вісімок дістався півфіналу.

== Посилання ==
* [http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/gi/leonid-gissen-1.html Профіль] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121012204515/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/gi/leonid-gissen-1.html |date=12 жовтня 2012 }} на «Sports-reference.com». {{ref-en}}

{{Olympic-medalist-stub}}
[[Категорія:Уродженці Москви]]
[[Категорія:Радянські академічні веслувальники]]
[[Категорія:Чемпіони СРСР з академічного веслування]]
[[Категорія:Чемпіони Європи з академічного веслування]]
[[Категорія:Академічні веслувальники на літніх Олімпійських іграх 1952]]
[[Категорія:Радянські срібні олімпійські медалісти]]
[[Категорія:Срібні призери літніх Олімпійських ігор 1952]]
[[Категорія:Академічні веслувальники на літніх Олімпійських іграх 1956]]
[[Категорія:Радянські психологи]]
[[Категорія:Доктори медичних наук СРСР]]
[[Категорія:Померли в Москві]]
[[Категорія:Випускники Першого Московського державного медичного університету імені І. Сєченова]]
[[Категорія:Олімпійські медалісти з академічного веслування]]
[[Категорія:Призери чемпіонатів Європи з академічного веслування]]

title: Загальна інформація

Громадянство: Росія · СРСР

Народження: 28 червня 1931 · Москва

Смерть: 7 лютого 2005 · Москва

title: Спорт

Країна: СРСР · Росія

Вид спорту: академічне веслування

Спортивне звання: заслужений майстер спорту

Команда: ДСТ «Крила Рад» (Москва)

Нац. збірна: СРСР

title: Олімпійські ігри

Срібло: Гельсінкі 1952 · вісімки


text:
# Клірвотер (муніципальний район)
Графство Клірвотер (англ. Clearwater County) — муніципальний район в Канаді, у провінції Альберта.

## Населення
За даними перепису 2016 року, муніципальний район нараховував 11947 жителів, показавши скорочення на 2,7%, порівняно з 2011-м роком. Середня густина населення становила 0,6 осіб/км².
З офіційних мов обидвома одночасно володіли 390 жителів, тільки англійською — 11 545, тільки французькою — 5, а 10 — жодною з них. Усього 410 осіб вважали рідною мовою не одну з офіційних, з них 10 — одну з корінних мов, а 5 — українську.
Працездатне населення становило 68,9% усього населення, рівень безробіття — 11,8% (14,6% серед чоловіків та 8,2% серед жінок). 72,7% були найманими працівниками, 26,3% — самозайнятими.
Середній дохід на особу становив $70 384 (медіана $37 783), при цьому для чоловіків — $102 363, а для жінок $36 321 (медіани — $55 534 та $26 048 відповідно).
28,8% мешканців мали закінчену шкільну освіту, не мали закінченої шкільної освіти — 25,6%, 45,5% мали післяшкільну освіту, з яких 18% мали диплом бакалавра, або вищий, 10 осіб мали вчений ступінь.
| Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення |
| ---------------------------------- | ---------------------------------- | ---------------------------------- | ---------------------------------- | ---------------------------------- |
|                                    |                                    |                                    |                                    |                                    |
| Всього                             | Всього                             | 51,4%48,6%                         |                                    |                                    |
| 0 — 14 років                       | 0 — 14 років                       |                                    | 18,1%                              | 18,1%                              |
| 15 — 64 років                      | 15 — 64 років                      |                                    | 65,6%                              | 65,6%                              |
| 65 і більше                        | 65 і більше                        |                                    | 16,3%                              | 16,3%                              |
| 85 і більше                        | 85 і більше                        |                                    | 0,8%                               | 0,8%                               |
| Середній вік (років)               | Середній вік (років)               | 41,440,9                           | 41,1                               | 41,1                               |
| Медіана (років)                    | Медіана (років)                    | 43,943,6                           | 43,8                               | 43,8                               |
| — чоловіки — жінки                 |                                    |                                    |                                    |                                    |

| Походження мешканців:     | Походження мешканців:     | Походження мешканців: | Походження мешканців: | Походження мешканців: |
| ------------------------- | ------------------------- | --------------------- | --------------------- | --------------------- |
| Походження                |                           |                       | осіб                  | %                     |
| Корінні американці        | Корінні американці        |                       | 810                   | 6.93%                 |
| Інше північноамериканське | Інше північноамериканське |                       | 4 010                 | 34.3%                 |
| Європейське               | Європейське               |                       | 9 495                 | 81.22%                |
| британське                | британське                |                       | 6 235                 | 53.34%                |
| французьке                | французьке                |                       | 1 160                 | 9.92%                 |
| українське                | українське                |                       | 725                   | 6.2%                  |
| Карибське                 | Карибське                 |                       | 25                    | 0.21%                 |
| Латинськоамериканське     | Латинськоамериканське     |                       | 45                    | 0.38%                 |
| Африканське               | Африканське               |                       | 60                    | 0.51%                 |
| Азійське                  | Азійське                  |                       | 80                    | 0.68%                 |
| Океанійське               | Океанійське               |                       | 30                    | 0.26%                 |

| Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): |
| -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- |
|                                                          |                                                          |                                                          |                                                          |                                                          |
| Управління                                               | Управління                                               |                                                          | 16,2%                                                    | 16,2%                                                    |
| Бізнес, фінанси та адміністрування                       | Бізнес, фінанси та адміністрування                       |                                                          | 14,2%                                                    | 14,2%                                                    |
| Природничі та прикладні науки                            | Природничі та прикладні науки                            |                                                          | 4,1%                                                     | 4,1%                                                     |
| Охорона здоров'я                                         | Охорона здоров'я                                         |                                                          | 3,6%                                                     | 3,6%                                                     |
| Освіта, правозахист, муніципальні та урядові служби      | Освіта, правозахист, муніципальні та урядові служби      |                                                          | 7%                                                       | 7%                                                       |
| Мистецтво, культура, відпочинок та спорт                 | Мистецтво, культура, відпочинок та спорт                 |                                                          | 2,1%                                                     | 2,1%                                                     |
| Роздрібна торгівля та послуги                            | Роздрібна торгівля та послуги                            |                                                          | 13,5%                                                    | 13,5%                                                    |
| Гуртова торгівля, транспорт та обладнання                | Гуртова торгівля, транспорт та обладнання                |                                                          | 24,4%                                                    | 24,4%                                                    |
| Природні ресурси, сільське господарство                  | Природні ресурси, сільське господарство                  |                                                          | 9,5%                                                     | 9,5%                                                     |
| Виробництво                                              | Виробництво                                              |                                                          | 5,4%                                                     | 5,4%                                                     |

## Населені пункти
До складу муніципального району входять містечко Рокі-Маутін-Хаус, село Керолайн, літнє село Бернстік-Лейк, індіанські резервації О-Чіз 203, Санчайлд 202, Біґ-Горн 144A, а також хутори, інші малі населені пункти та розосереджені поселення.

## Клімат
Середня річна температура становить 2,7°C, середня максимальна – 21,3°C, а середня мінімальна – -18,5°C. Середня річна кількість опадів – 557 мм.
| Клімат поселення                              | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення |
| Показник                                      | Січ.             | Лют.             | Бер.             | Квіт.            | Трав.            | Черв.            | Лип.             | Серп.            | Вер.             | Жовт.            | Лист.            | Груд.            |                  |
| Середній максимум, °C                         | −5,32            | −1,88            | 3,08             | 9,85             | 15,44            | 19,38            | 21,31            | 20,98            | 15,93            | 11,00            | 2,16             | −3,6             |                  |
| Середня температура, °C                       | −11,88           | −8,47            | −3,51            | 3,26             | 8,85             | 12,81            | 15,14            | 14,82            | 9,76             | 4,84             | −3,98            | −9,76            |                  |
| Середній мінімум, °C                          | −18,46           | −15,04           | −10,08           | −3,32            | 2,28             | 6,23             | 8,98             | 8,65             | 3,60             | −1,33            | −10,14           | −15,94           |                  |
| Норма опадів, мм                              | 20               | 16               | 21               | 28               | 63               | 89               | 113              | 72               | 74               | 25               | 19               | 17               |                  |
| Середньомісячна швидкість вітру, м/с          | 2.71             | 2.84             | 3.00             | 3.14             | 3.10             | 2.90             | 2.70             | 2.50             | 2.70             | 2.88             | 2.80             | 2.70             |                  |
| Середньомісячна сонячна радіація, кДж/м²·день | 3766             | 7238             | 12324            | 17006            | 20461            | 21759            | 22447            | 18985            | 13034            | 7792             | 3967             | 2885             |                  |
| --------------------------------------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- |
| Джерело:                                      |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |

title: Клірвотер (муніципальний район)

wikitext:
{{Otherplaces|Клірвотер (значення){{!}}Клірвотер}}
{{Адміністративна одиниця
| назва               = Графство Клірвотер
| місцева_назва       = ''Clearwater County''
| країна              = {{CAN}}
| тип_регіону         = Провінція
| регіон              = {{CAN-AL}}
| населення           = 11 947<ref name="stat_population"/>
| щільність_населення = 0,6 ос/км²
| рік перепису        = 2016
| площа               = 18 682,5
}}

'''Графство Клірвотер''' ({{lang-en|Clearwater County}}) — муніципальний район в Канаді, у провінції [[Альберта]].

== Населення ==
За даними перепису 2016 року<ref name="stat_population"/>, муніципальний район нараховував 11947 жителів, показавши скорочення на 2,7%, порівняно з 2011-м роком. Середня густина населення становила 0,6 осіб/км².

З [[Мови Канади|офіційних мов]] обидвома одночасно володіли 390 жителів, тільки англійською — 11 545, тільки французькою — 5, а 10 — жодною з них. Усього 410 осіб вважали рідною мовою не одну з офіційних, з них 10 — одну з корінних мов, а 5 — українську.<ref name="stat_lang"/>

Працездатне населення становило 68,9% усього населення, рівень безробіття — 11,8% (14,6% серед чоловіків та 8,2% серед жінок). 72,7% були найманими працівниками, 26,3% — самозайнятими<ref name="stat_labour"/>.

Середній дохід на особу становив $70 384 (медіана $37 783), при цьому для чоловіків — $102 363, а для жінок $36 321 (медіани — $55 534 та $26 048 відповідно)<ref name="stat_income"/>.

28,8% мешканців мали закінчену шкільну освіту, не мали закінченої шкільної освіти — 25,6%, 45,5% мали післяшкільну освіту, з яких 18% мали диплом бакалавра, або вищий, 10 осіб мали вчений ступінь<ref name="stat_education"/>.

{{bar box
|title=Статево-вікова структура населення<ref name="stat_population"/>
|width=400px
|barwidth=50%
|float=left
|caption=     — чоловіки
     — жінки
|bars=
{{bar percent 2| Всього |aqua|51.38| |value2=48.62|color2=lightcoral|text1=51,4%|text2=48,6%}}

{{bar percent 2| 0 — 14 років |aqua|9.21|18,1%|value2=8.92|color2=lightcoral}}
{{bar percent 2| 15 — 64 років |aqua|33.65|65,6%|value2=31.90|color2=lightcoral}}
{{bar percent 2| 65 і більше |aqua|8.54|16,3%|value2=7.79|color2=lightcoral}}

{{bar percent 2|
85 і більше
|aqua|0.42|0,8%|value2=0.42|color2=lightcoral}}

{{bar percent 2| Середній вік (років) |aqua|50.30|41,1|value2=49.70|color2=lightcoral|text1=41,4|text2=40,9}}
{{bar percent 2| Медіана (років) |aqua|50.17|43,8|value2=49.83|color2=lightcoral|text1=43,9|text2=43,6}}
}}
{{bar box
|title=Походження мешканців<ref name="stat_origin"/><ref name="stat_origin_expl"/>:
|width=400px
|left1=Походження
|right1=осіб
|float=left
|right2=%
|bars=
{{bar percent 2|Корінні американці|teal|6.93|right2=810}}
{{bar percent 2|Інше північноамериканське|darkgreen|34.3|right2=4 010}}
{{bar percent 2|Європейське|lightblue|81.22|right2=9 495}}
{{bar percent 2|
британське
|blue|53.34|right2=6 235}}
{{bar percent 2|
французьке
|red|9.92|right2=1 160}}
{{bar percent 2|
українське
|aqua|6.2|right2=725}}
{{bar percent 2|Карибське |maroon|0.21|right2=25}}
{{bar percent 2|Латинськоамериканське|green|0.38|right2=45}}
{{bar percent 2|Африканське |darkgrey|0.51|right2=60}}
{{bar percent 2|Азійське |orange|0.68|right2=80}}
{{bar percent 2|Океанійське |darkcyan|0.26|right2=30}}
}}
{{bar box
|title=Зайнятість населення за галузями (за класифікацією [[National Occupational Classification|NOC]])<ref name="stat_labour"/>:
|width=470px
|float=left
|bars=
{{bar percent 2|Управління|teal|66.5|16,2%}}
{{bar percent 2|Бізнес, фінанси та адміністрування|teal|58.3|14,2%}}
{{bar percent 2|Природничі та прикладні науки|teal|16.6|4,1%}}
{{bar percent 2|Охорона здоров'я|teal|14.7|3,6%}}
{{bar percent 2|Освіта, правозахист, муніципальні та урядові служби|teal|28.5|7%}}
{{bar percent 2|Мистецтво, культура, відпочинок та спорт|teal|8.8|2,1%}}
{{bar percent 2|Роздрібна торгівля та послуги|teal|55.5|13,5%}}
{{bar percent 2|Гуртова торгівля, транспорт та обладнання|teal|100.0|24,4%}}
{{bar percent 2|Природні ресурси, сільське господарство|teal|38.9|9,5%}}
{{bar percent 2|Виробництво|teal|22.3|5,4%}}
}}

{{clear}}

== Населені пункти ==

До складу муніципального району входять містечко [[Рокі-Маутін-Хаус]], село [[Керолайн]], літнє село [[Бернстік-Лейк]], [[індіанська резервація|індіанські резервації]] [[О-Чіз 203]], [[Санчайлд 202]], [[Біґ-Горн 144A]], а також хутори, інші малі населені пункти та розосереджені поселення.

== Клімат ==
Середня річна температура становить 2,7°C, середня максимальна – 21,3°C, а середня мінімальна – -18,5°C. Середня річна кількість опадів – 557 мм.<ref name=worldclim/><ref name=determ/>
{{Клімат міста
|Місто_род= поселення
|Джерело= <ref name=worldclim/><ref name=determ/>
| Січ_сер=-11.88           | Січ_сер_опади=20
| Лют_сер=-8.47           | Лют_сер_опади=16
| Бер_сер=-3.51           | Бер_сер_опади=21
| Кві_сер=3.26           | Кві_сер_опади=28
| Тра_сер=8.85           | Тра_сер_опади=63
| Чер_сер=12.81           | Чер_сер_опади=89
| Лип_сер=15.14           | Лип_сер_опади=113
| Сер_сер=14.82           | Сер_сер_опади=72
| Вер_сер=9.76           | Вер_сер_опади=74
| Жов_сер=4.84           | Жов_сер_опади=25
| Лис_сер=-3.98           | Лис_сер_опади=19
| Гру_сер=-9.76           | Гру_сер_опади=17

| Січ_сер_мін= -18.46       | Січ_сер_макс= -5.32
| Лют_сер_мін= -15.04       | Лют_сер_макс= -1.88
| Бер_сер_мін= -10.08       | Бер_сер_макс= 3.08
| Кві_сер_мін= -3.32       | Кві_сер_макс= 9.85
| Тра_сер_мін= 2.28       | Тра_сер_макс= 15.44
| Чер_сер_мін= 6.23       | Чер_сер_макс= 19.38
| Лип_сер_мін= 8.98       | Лип_сер_макс= 21.31
| Сер_сер_мін= 8.65       | Сер_сер_макс= 20.98
| Вер_сер_мін= 3.60       | Вер_сер_макс= 15.93
| Жов_сер_мін= -1.33       | Жов_сер_макс= 11.00
| Лис_сер_мін= -10.14       | Лис_сер_макс= 2.16
| Гру_сер_мін= -15.94       | Гру_сер_макс= -3.60

|Січ_вітер = 2.71	|Січ_рад = 3766
|Лют_вітер = 2.84	|Лют_рад = 7238
|Бер_вітер = 3.00	|Бер_рад = 12324
|Кві_вітер = 3.14	|Кві_рад = 17006
|Тра_вітер = 3.10	|Тра_рад = 20461
|Чер_вітер = 2.90	|Чер_рад = 21759
|Лип_вітер = 2.70	|Лип_рад = 22447
|Сер_вітер = 2.50	|Сер_рад = 18985
|Вер_вітер = 2.70	|Вер_рад = 13034
|Жов_вітер = 2.88	|Жов_рад = 7792
|Лис_вітер = 2.80	|Лис_рад = 3967
|Гру_вітер = 2.70	|Гру_рад = 2885
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=
<ref name="stat_population">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=4809002&Geo2=PR&Code2=48&B1=Population|title=Census Profile, 2016 Census. Population | publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=27 грудня 2019}}</ref>
<ref name="stat_lang">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=4809002&Geo2=PR&Code2=48&B1=Language|title=Census Profile, 2016 Census. Language| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=27 грудня 2019}}</ref>
<ref name="stat_labour">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=4809002&Geo2=PR&Code2=48&B1=Labour|title=Census Profile, 2016 Census. Labour| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=27 грудня 2019}}</ref>
<ref name="stat_income">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=4809002&Geo2=PR&Code2=48&B1=Income|title=Census Profile, 2016 Census. Income| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=27 грудня 2019}}</ref>
<ref name="stat_education">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=4809002&Geo2=PR&Code2=48&B1=Education|title=Census Profile, 2016 Census. Education| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=27 грудня 2019}}</ref>
<ref name="stat_origin">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CSD&Code1=4809002&Geo2=PR&Code2=48&B1=Ethnic%20origin|title=Census Profile, 2016 Census. Ethnic origin| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=27 грудня 2019}}</ref>
<ref name="stat_origin_expl">сума відсотків може не дорівнювати 100, оскільки респонденти могли вказувати не одне походження. Детальніше див. джерело</ref>
<ref name=worldclim>{{citeweb|url=http://www.worldclim.org|title=Worldclim 2: New 1-km spatial resolution climate surfaces for global land areas.|authors=Fick, S.E., R.J. Hijmans|year=2017|publisher=International Journal of Climatology.|accessdate=21 червня 2022|archive-date=12 березня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220312224814/https://www.worldclim.org/}}</ref>
<ref name=determ>Значення визначено за географічними координатами поселення із роздільною здатністю 2,5'</ref>
}}

{{Альберта}}
[[Категорія:Муніципалітети Альберти]]

title: Clearwater County

Країна: Канада

Провінція: Альберта

- густота: 0,6 ос/км²

Часовий пояс: MDT


text:
# Спів про Саву Чалого
Спів про Саву Чалого (Дума про Саву Чалого) — народні пісні про Саву Чалого, що набули поширення в ХІХ ст. в Україні та Польщі. У народі побутували різні варіанти пісень, які увійшли до збірників «Малороссийские песни» (1827), «Украинские народне песни» (1834) Михайла Максимовича, «Запорожской старины» (1833—1834) Ізмаїла Срезневського, «Старосветский бандуриста» (1860) Миколи Закревського, п'ятого тому «Трудов этнографическо-статистической экспедиции в Западно-Русский край» (1874) Павла Чубинського, «Народные песни Галицкой и Угорской Руси» (1878) Якова Головацького та ін.
Козацька дума про гайдамацького ватажка та козацького полковника Саву Чалого, страченого козаками за зраду, була записана Миколою Лисенком від Франца Відорта і опублікована в статті «Народні музичні струменти на Вкраїні».
Спів став одним із джерел драми І. К. Карпенка-Карого «Сава Чалий». Софія Тобілевич, дружина письменника, у спогадах зазначала: «Народна дума про Саву Чалого збудила в Івана Карповича цікавість до кращого обізнання з тим періодом історії України, в який міг діяти ватажок-гайдамака, що зрадив народній справі… Багато і довго міркував письменник над темою, над розгортанням сюжету трагедії людини, яка в своєму серці мала вірність і любов до батьківщини, а проте пішла хибним шляхом».

## Виконавці
Пісню виконують Микола Будник, Володимир Кушлет, козак Шапа, кобзар Микола Товкайло , Тарас Компаніченко.

## Варіант пісні Е.Сакуна
Один з варіантів співу був зібраний і упорядкований Е. Сакуном та надрукований у львівському часописі ПРАВДА за 15 квітня 1872 року. У передмові до пісні він зазначав, що «Спів про Саву Чалого знаходиться у всіх збірниках українських дум и пісень, але у кожному збірнику він надрукований тільки уривками, так що оповідається тільки одна частина пригоди». Автор пояснює, що, добравши матеріал із різних збірників, можна створити ціле оповідання. З різних уривків і склався досить повний спів про Саву Чалого.

## Спів про Саву Чалого
1 .

Ой був в Січі старший козак на прізвище Чалий;

Вигодував сина Саву козакам на славу

Не схотів же та той Сава козакам служити ,

А схотів він у Ляшеньків слави залучити

Та поіхав до Варшави служби виправляти :

Став з Ляхами пресвятиі церкви руйнувати

Уклонився в Полщу Сава, а щоб паном жити —

Став козаків-Зопорозців по степах ловити.

Ой пан Сава не ів сала, а все паляниці ,

Ой не кохав Сава дівчат, а все молодиці;

Не козаків кохав Сава, а все катилики,

Згубив же він свою віру з Ляшками на віки.

Ой став же той та пан Сава Ляхів послухати

По гряницях запорозькі ґарди руйнувати.

Нахвалялись Запорозці Саву одвідати —

В єго жінки Настасиі у куми ставати

А пан Сава добре дбає на іх не вважає ,

Та до сучки до Улитки в куми закликає.

2 .

Збіралися Запорозці, у раду схожали,

Та про Саву промиж себе стиха рахували.“

Усі прийшли, усі прийшли, не має єдного :

Ой немає батька в раді — Чалого старого.

А наш батько, пан кошовий, гінця посилає :

„Ой чом тебе, старий Чалий, у раді не має ?“

„Ой чого-ж міні, панове, до ради ходити,

Що хочете мого сина на віки згубити?

Хоч він пристав до Ляшеньків, та все ж син мій милий.

Ой чого ж ти до нас, сину, став бардзо спісивий ?“

„Ой спісивий, не спісивий,” батьки кажуть, „Сава,"

Та не добра, зурівочна стала єго слава:

Що не тільки, що пан Сава та церкви руйнує,

Ай з бісами поєднався — бардзо знахорує.

Ой у твого сина Сави и військо й гармати —

Не май єго, старий Чалий, всею Січчю взяти.

Ой чи бачиш, старий Чалий, що твій Сава робе:

Де впіймає Запорозця, то в кайданах воде.

А наш батько, пан кошовий, по козаках туже —

Ой хто б піймав пана Саву, сам єму послуже.

Каже Чалий : „мого сина ніхто з вас не влове,

Хіба Гнатко з Кравчиною до себе підмове..

Ой ти Гнатку, ти Кравчино, ти всі шляхи знаєш,

Ой чом же ти мого сина до рук не впіймаєш те

Обізве ся Гнатко Голий : „добре єго знаю;

Ой я того пана Саву одразу впіймаю.“

А кошовий ему каже: „як Сави не вловиш,

То сам же ти та за єго голову положиш !"

А як стали та панове раду розсужати ,

Став Гнат Голий з Кравчиною в поход виступати.

3 .

Пішов Гнатко з Кравчиною Саву підмовляти,

Як не схоче вернутися, то й смерти предати.

А в дорозі стрів іх Литвин, тай став наставляти,

А як того пана Саву та до рук піймати :

„Ой візміть ви своі землі в чоботи під ноги”.

А щоб не знав та пан Сава вашоі дороги.

Не звертайте, козаченки, на шлях до удови,”

Щоб не дознавсь та пан Сава про вашу умову

Не займайте панів „Ляхів,“ каже Литвин стиха;

Набудетесь, козаченьки, великого лиха.

Не послухав козаченько Литвина старого —

Набулися Запорозці лиха великого,

Звернув Гнатко з Кравчиною на шлях до удови —

Довідались вражі Ляхи іхньоі умови".

4 .

Ой ще не світ, ой ще не світ и світ не світає

А вже Гнатно з Кравчиною коників сідлає.

Посідлавши кониченьки, сів горілку пити ,

Наіхали у двір Ляхи, що нігде й ступити.

Ой сів Гнатко з Кравчиною пива-меди пити ,

Стали Ляхи вражі сини у вікна палити.

„Здоров, Гнате, здоров, брате, чи сподівавсь мене?

Скидай з себе сапян жовтий, надівай на мене.

Ой кинувся Лях до лука, а Гнатко до дрюка —

Ой потекла в Ляха з вуха крівавая юха.

Як вдарили два Ляшеньки навхрест шабельками,

Утік Гнатко з Кравчиною по-під рученьками.

Біжить Гнатко по-над Богом, хоч зімная роса —

Єдна нога у сапянці, а другая боса.

Біжить Гнатко по-над Богом — чорний ворон кряче ;

Оглянеся назад себе,  Кравчинонька плаче :

„Постій, Гнате, постій, брате, порятуй ти мене :

Поздирали вражі Ляхи жупани из мене.“

Прибігає до матері; „сховай мене, нене,

Бо у місті у Брацлаві пригода на мене."

— „А бач, Гнате, а бач, синку, не поможе й мати:

Було б тобі Жидів кінчать, Ляхів не займати.“

Не слухав козаченько, на Кравчину гляне —

„Буде, Саво, з твого добра хлопцям на жупани !"

Не боітця козаченко ні грома, ні тучі —

„Буде, Саво, з твого добра хлопцям на на онучі

Не слухає козаченько матері староі :

„Ой хто хоче Саву піймать той піде зо мною !

Хто не схоче, а хто й схоче на коника скоче...

Засядемо пана Саву темненькоі ночі !"

Пішов Гнатко з Кравчиною по-над Богом тихо,

Та нікому наказати : буде Саві лихо !

Пішов Гнатко туманами — хоч виколи очі —

Засідають пана Саву темненькоі ночі.

5 .

Ой був Сава в Немирові в Ляхів на обіді;

Не зна Сава, не відає о сві' й тяжкій біді.

„Чогось мені, пани брати, мед-вино не пєся,

Печаль-туга коло серця як гадина вєся.

Печаль-туга коло серця вєся, не ввіймеся —

Десь на мене молодого бідонька кладеся.

Ой щось міні, пани брати гуляннє не легке !...

Заворожи, стара пані, чи Гнатко далеко ?“

— „Та пий, Саво, та пий, Саво, з панами -ляхами:

„Гаразд, гаразд, моя пані, що ті гайдамаки*

Десь далеко в своіх землях... то й будем гуляти.“

Ой пє Сава та гуляє, ляхом вирубає,

А до єго молодого гінець приіжджає.

„Здоров, Хомну, здоров, джуро, чи все гаразд дома

— „Протоптана, пане, стежна до вашого двору.

За все гаразд, за все гаразд, єдно тілько страшно:

Виглядають гайдамаки из-за гори часто.“

„Нехай вони виглядають ! Я ж іх не боюся :

Хіба нема в мене війська ? ! Я не забарюся.“

Ой гукає та пан Сава, сидючи за столом :

„Не бійтеся стрічатися из тим Гнатом Голим !"

Ой гукає та пан Сава до темного гаю :

„Наіжджайте, гайдамаки, — сам вас закликаю!

Сідлай, хлопче, коня мого, а собі другого. —

Поідемо оглядати ми дому нового.

Сідлай, хлопче, коня мого — годі вже гуляти —

Поідемо до домоньку, хоч нас небогато.“

— „Стоіть, Саво, у наряді твій кін у станочку,

Не ість вівса, не пє води, схилив головочку."

6 .

Ой поіхав та пан Сава битими шляхами ,

За ним Гнатко з Кравчиною степом-манівцями.

Стоіть явір над водою, верхом исхилився;

Іде Сава з Немирова, тяжко зажурився.

„Щось над нами, пани брати, чорний ворон бєся,

Підо мною ворон коник и спотикаєся.

Ой минаймо, пани брати, ми гору крутую :

Щось віщує чорний ворон пригоду тяжкую.

Ой минаймо пани брати, долину глибоку;

Наганяє вітер хмари з московського боку!"

Ой приіхав та пан Сава та до свого двору.

Питався челядоньки : „чи все гаразд в дому ?“ ,

— „Гаразд, гаразд, пане Саво, а краще з тобою ,

Як ми тебе побачимо на воронім коню.

а все гаразд, та все гаразд и все хорошенько ,

Та підходять під самий двір козаки частенько.

Та все гаразд, та все гаразд и добра година:

Ваша пані Настасія породила сина.

Та все гаразд, пане Саво, та щось на нас буде :

Щось у наших нових хатах сивий голуб гуде !"

— „Нехай гуде, нехай гуде, не того боюся:

Як згадаю про нову Січ, то ввесь издрігнуся.“

Ввійшов Сава до світлиці, не скрипнув дверима.

Пильно-сумно поглядає на жінку й на сина.

Ой сів Сава кінець столу, розкинув ворожки :

Таки буде, вражий Гнатко чорноі дорожки !“

Ой сів Сава, зажурився, схилився до столу :

„Ой ти, доле моя, доле, щербатая доле!"

7 .

Сидить Сава кінець столу, думає-гадає ; ,

Молодая Настасія дитину купає.

Ой пан Сава из-за столу хлопця прикликає —

Молодая Настасія важенько здихає.

„Піди, хлопче, до пивниці та вточи горілки

Най ся напю за здоровє хорошоі жінки.

Піди, хлопче, до пивниці, уточи мі вина,

Нехай же ми та випємо за здоровє сина.

Піди, хлопче, до пивниці та уточи меду:

Ой щось міні трудно-нудно, голови не зведу !"

Не встиг хлопець, не встиг малий з стіни ключів зняти, —

Став Гнат Голий з Кравчиною ворота ламати.

Ой сів Сава кінець столу, дрібні листи пише,

Молодая Настасія дитину колише:

„Люлі-люлі, люлі-люлі, вродливий синочку,

Нехай ляжу та спочину, зложу головочку.“

Пішов хопець, пішов малий замків відмикати ,

Став Гнат Голий з Кравчиною у двір уіжджати.

Ой відчине та пан Сава віконце від ринку —

А вже ж тиі гайдамаки блукають по сінку.

Не встиг хлопець відімкнути глибоку пивницю,

Обступили козаченьки довкола світлицю

Сидить Сава кінець стола,листоньки читає ,

Молодая Настасія плаче та ридає.

„0й як скінчу дрібних листів, то й спатоньки ляжу."

А щось ему під віконце: „добривечір,“ каже

Не встиг хлопець, не встиг малий замкнути пивниці,

Ускочили козаченьки у саму світлицю

А ще ж тая челядонька на поріг ступає ,

А вже Гнатко пану Саві чолом оддаває.

8 .

„Чолом, чолом, пане Саво, як ся собі маєш ?

Сидиш собі в світличонці, вино попиваєш !

Помагай-бі, пане Саво, гаразд нам ся маєш !

Издалека гостей, маєш, а чим привітаєш ?“—

„Приймав би вас пивом-медом — не схочете пити, —

Певне мене козаченьки маєте згубити

Хіба оттим тебе Гнате буду привітати :

Породила жона сина — буду в куми брати."

„Не та тепер, вражий сину година настала ,

А щоб пани Запорозців та у куми брали.

Коби б хотів, пане Саво, нас у куми брати

Не ходив би під Бердичів церкви рабувати.

Не з тим прийшли ми до тебе, а щоб кумовати,

А прийшли ми тобі, Саво, голову відтяти.“

— „Ой, панове Запорозці, яка ж то вам слава ,

Що у битий перед вами лежатиме Сава ?

Якби ви мене, панове, на волю пустили

Славу собі найкращую ви б тим залучили.

Якби ви мене на волю ми ж себе прийняли ,

Славу собі найбільшую ви б тим дарували."

„Ой хто бував, пане Саво, в Січі отаманом ,

Не годитця тому бути на Вкраіні паном !"

Було б тобі, пане Саво, в Січі пробувати,

Не ходити на гряницю ґарди руйнувати.

Не частуй нас пивом-медом ище горілкою —

Прощавайся, вражий сину, з своєю жінкою.

Ой умів ти від Ляшеньків подарунки брати ,

З умій тепер Запорозцям відповід давати.

Ой веди нас, пане Саво до новой комори,

Та віддавай, вражий сину, козацькі убори.

А де ж твоі, пане Саво сукні, едомашки,

Що ти нажив, вражий сину, з козацькоі ласки ?

А де ж твоі, пане Саво, коштовні отласи,

Що іх набрав по Вкраіні жінці на пояси

А де ж твоі, пане Саво, битиі таляри,

Що іх набрав по Вкраіні, водячи затяги

А де ж твоя, пане Саво, ясненькая зброя ?

Ось-де висить на кілочку, але вже не твоя !

Годі тобі, пане Саво, годі воювати...

Не йти було б из Ляхами, нас не дратувати."

Ой як зскоче та пан Сава из-за свого столу...

Ухопили пана Саву за правую полу,

Ой кинувсн та пан Сава до ясноі зброі...

„Почекай-но, пане Саво, то не в чистім полі !

Ой кинувся та пан Сава до гострого меча.

Ухопили пана Саву з-під лівого плеча.

Ой вдарився та пан Сава об полу рукою:

„Прийшлось мені погибати з сином и з жоною.

Ой вдарився та пан Сава об поли руками,

Оглянеся позад себе — тече кpoв річками.

Ой кинувся та пан Сава з світлиці до двору ;

Ой підняли пана Саву на три списи вгору.

Не досягнув та пан Сава де своі булави :

Положили пана Саву на дубовій лаві.

„От-се тобі, пане Саво, за твоі ужитки ,

Щоб не кликав нас у куми до сучки Улитки !"

Зашуміла шабелечка, як в лісі прутинка;

Зосталася тай по Саві молодая жінка.

9 .

А Савиха молодая в вікно утікала,

До свові челядоньки нишком промовляла:

„Рятуй, рятуй, челядоньку, малую дитину —

Будеш жити-панувати, коли не загину.

Заховалася Савиха за гору крутую;

Утікала — проклинала годину лихую.

А вірная челядонька дитину сховала,

Своій пані Настасіі звістку подавала.

10 .

А ще не світ, а ще не світ и світ не світає ,

А вже Гнатко з Кравчиною коники сідлав.

Вони дуван дуванили, в поход виступали,

За жупани пану Саві бардзо дякували.

Вернувсь Гнатко з Кравчиною до Січі додому,

А що були — росказали батькові старому.

Ой заплакав старий Чалий по своєму сину:

„Краще було б не родити такую дитину."

Не вдалось міні завчасу в Польщі побувати ,

Та самого пана Саву в-вічі повидати.

Якби зміг я мому сину три слові сказати ,

Не змогли б ви пана Саву всею Січчю взяти !"

11 .

Спускався козаченько з зелено і кручі,

Жалібненько в кобзу грає, до Савихи идучи:

„иди, иди, наша пані, не бійсь, не журися:

Лежить твій пан не прибраний — - иди подивися.

Йди, иди, наша пані, з журби не вбивайся —

Плаче син твій у колисці: додому вертайся."

Верталася Настасія до своєі хати,

„Діждетеся, гайдамаки, від сина одплати !"

Пригортає Настасія до серденька сина —

„Не забуде Запорозців Савина дитина!"

12 .

Наробили гайдамаки на всю Полщу слави ,

Бо вже того пана Саву здіймають из лави.

Ой бачили многі люде вкраінську совочку,

Що принесла пану Саві смертельну сорочку.

Годуй тепер, Настасіє, малую дитину,

Бо вже твого пана Саву кладуть в домовину.

Зжалься, Зжалься, милий Боже, на бідну удову,

Бо вже того пана Саву понесли до гробу.

Налетіли из-за Богу вкраінські ворони;

Вже ж по тому пану Саві дзвонять в усі дзвони.

title: Спів про Саву Чалого

wikitext:
'''Спів про Саву Чалого (Дума про Саву Чалого)''' — народні пісні про [[Чалий Сава|Саву Чалого]], що набули поширення в ХІХ ст. в Україні та Польщі. У народі побутували різні варіанти пісень, які увійшли до збірників «Малороссийские песни» (1827), «Украинские народне песни» (1834) [[Максимович Михайло Олександрович|Михайла Максимовича]], «Запорожской старины» (1833—1834) [[Срезневський Ізмаїл Іванович|Ізмаїла Срезневського]], «Старосветский бандуриста» (1860) [[Закревський Микола Васильович|Миколи Закревського]], п'ятого тому «Трудов этнографическо-статистической экспедиции в Западно-Русский край» (1874) [[Чубинський Павло Платонович|Павла Чубинського]], «Народные песни Галицкой и Угорской Руси» (1878) [[Головацький Яків Федорович|Якова Головацького]] та ін.<ref>{{Cite web|url=https://zolotapektoral.te.ua/пісня-про-саву-чалого-інтертекст-тв/|title=Пісня про Саву Чалого – інтертекст творів Юліуша Словацького (до 210-річчя від дня народження письменника)|date=10 жовтня 2019 року|accessdate=3 січня 2023року}}</ref>

Козацька дума про гайдамацького ватажка та козацького полковника [[Сава Чалий|Саву Чалого]], страченого козаками за зраду, була записана ''[[Лисенко Микола Віталійович|Миколою Лисенком]]'' від ''Франца Відорта'' і опублікована в статті «Народні музичні струменти на Вкраїні»[https://uk.wikisource.org/wiki/Зоря/1894/Про_Саву_Чалого].

Спів став одним із джерел драми [[Іван Карпенко-Карий|І. К. Карпенка-Карого]] «Сава Чалий». [[Тобілевич Софія Віталіївна|Софія Тобілевич]], дружина письменника, у спогадах зазначала: «Народна дума про Саву Чалого збудила в Івана Карповича цікавість до кращого обізнання з тим періодом історії України, в який міг діяти ватажок-гайдамака, що зрадив народній справі… Багато і довго міркував письменник над темою, над розгортанням сюжету трагедії людини, яка в своєму серці мала вірність і любов до батьківщини, а проте пішла хибним шляхом»<ref>{{Cite web|url=https://evnuir.vnu.edu.ua/bitstream/123456789/12558/1/ilovepdf_com-212-219.pdf|title=САВА ЧАЛИЙ – ЗРАДНИК ЧИ ЖЕРТВА? (ЗА П’ЄСОЮ І. КАРПЕНКА-КАРОГО „САВА ЧАЛИЙ”)|last=Клименко|first=Зоя|accessdate=3 січня 2023 року}}</ref>.

[[Файл:Józef Chełmoński Dojeżdżacz.jpg|міні|Козак на коні|альт=]]

== Виконавці ==
Пісню виконують [https://www.youtube.com/watch?v=seu4JkWz56Q Микола Будник], [https://www.youtube.com/watch?v=ogaZnCAfo7c Володимир Кушлет], [https://www.youtube.com/watch?v=n8f-HxMbQHk козак Шапа], [https://www.youtube.com/watch?v=GGwRRCW0Whk кобзар Микола Товкайло] , [[google:тарас+компаніченко+сава+чалий&oq=Тарас+Компаніченко+Сава+Ч&aqs=chrome.1.69i57j33i160l4.13253j0j4&sourceid=chrome&ie=UTF-8#fpstate=ive&vld=cid:41019d5f,vid:N9S4OdcNfsg|Тарас Компаніченко]].

== Варіант пісні Е.Сакуна ==
Один з варіантів співу був зібраний і упорядкований Е. Сакуном та надрукований у львівському часописі ПРАВДА за 15 квітня 1872 року. У передмові до пісні він зазначав, що «'''Спів про [[Чалий Сава|Саву Чалого]]''' знаходиться у всіх збірниках українських дум и пісень, але у кожному збірнику він надрукований тільки уривками, так що оповідається тільки одна частина пригоди». Автор пояснює, що, добравши матеріал із різних збірників, можна створити ціле оповідання. З різних уривків і склався досить повний спів про Саву Чалого.

== <big>Спів про Саву Чалого</big> ==

<poem>
'''1 .'''
[[Файл:Запорожский казак. 1884.jpg|міні|Козак|альт=]]'''Ой був в Січі старший козак на прізвище Чалий;'''

Вигодував сина Саву козакам на славу

Не схотів же та той Сава козакам служити ,

А схотів він у [[Ляхи|Ляшеньків]] слави залучити

Та поіхав до Варшави служби виправляти :

Став з Ляхами пресвятиі церкви руйнувати

Уклонився в Полщу Сава, а щоб паном жити —

Став козаків-Зопорозців по степах ловити.

Ой пан Сава не ів сала, а все паляниці ,

Ой не кохав Сава дівчат, а все молодиці;

Не козаків кохав Сава, а все [[Католики|катилики]],

Згубив же він свою віру з Ляшками на віки.

Ой став же той та пан Сава Ляхів послухати

По гряницях запорозькі ґарди руйнувати.

Нахвалялись Запорозці Саву одвідати —

В єго жінки Настасиі у куми ставати

А пан Сава добре дбає на іх не вважає ,

Та до сучки до Улитки в куми закликає.'''

'''2 .'''

'''Збіралися Запорозці, у раду схожали''',

Та про Саву промиж себе стиха рахували.“

Усі прийшли, усі прийшли, не має єдного :

Ой немає батька в раді — Чалого старого.

А наш батько, пан кошовий, гінця посилає :

„Ой чом тебе, старий Чалий, у раді не має ?“

„Ой чого-ж міні, панове, до ради ходити,

Що хочете мого сина на віки згубити?

Хоч він пристав до Ляшеньків, та все ж син мій милий.

Ой чого ж ти до нас, сину, став бардзо спісивий ?“

„Ой спісивий, не спісивий,” батьки кажуть, „Сава,"

Та не добра, зурівочна стала єго слава:

Що не тільки, що пан Сава та церкви руйнує,

Ай з бісами поєднався — бардзо знахорує.

Ой у твого сина Сави и військо й гармати —

Не май єго, старий Чалий, всею Січчю взяти.

Ой чи бачиш, старий Чалий, що твій Сава робе:

Де впіймає Запорозця, то в кайданах воде.

А наш батько, пан кошовий, по козаках туже —

Ой хто б піймав пана Саву, сам єму послуже.

Каже Чалий : „мого сина ніхто з вас не влове,

Хіба [[Голий Гнат|Гнатко]] з [[Кравчина|Кравчиною]] до себе підмове..

Ой ти Гнатку, ти Кравчино, ти всі шляхи знаєш,

Ой чом же ти мого сина до рук не впіймаєш те

Обізве ся Гнатко Голий : „добре єго знаю;

Ой я того пана Саву одразу впіймаю.“

А кошовий ему каже: „як Сави не вловиш,

То сам же ти та за єго голову положиш !"

А як стали та панове раду розсужати ,

Став Гнат Голий з Кравчиною в поход виступати.

'''3 .'''
[[Файл:Provody na Sich.jpg|міні|320x320пкс|Проводи]]
'''Пішов Гнатко з Кравчиною Саву підмовляти,'''

Як не схоче вернутися, то й смерти предати.

А в дорозі стрів іх Литвин, тай став наставляти,

А як того пана Саву та до рук піймати :

„Ой візміть ви своі землі в чоботи під ноги”.

А щоб не знав та пан Сава вашоі дороги.

Не звертайте, козаченки, на шлях до удови,”

Щоб не дознавсь та пан Сава про вашу умову

Не займайте панів „Ляхів,“ каже Литвин стиха;

Набудетесь, козаченьки, великого лиха.

Не послухав козаченько Литвина старого —

Набулися Запорозці лиха великого,

Звернув Гнатко з Кравчиною на шлях до удови —

Довідались вражі Ляхи іхньоі умови".'''

'''4 .'''

'''Ой ще не світ, ой ще не світ и світ не світає'''

А вже Гнатно з Кравчиною коників сідлає.

Посідлавши кониченьки, сів горілку пити ,

Наіхали у двір Ляхи, що нігде й ступити.

Ой сів Гнатко з Кравчиною пива-меди пити ,

Стали Ляхи вражі сини у вікна палити.

„Здоров, Гнате, здоров, брате, чи сподівавсь мене?

Скидай з себе сапян жовтий, надівай на мене.

Ой кинувся Лях до лука, а Гнатко до дрюка —

Ой потекла в Ляха з вуха крівавая юха.

Як вдарили два Ляшеньки навхрест шабельками,

Утік Гнатко з Кравчиною по-під рученьками.

Біжить Гнатко по-над [[Південний Буг|Богом]], хоч зімная роса —

Єдна нога у сапянці, а другая боса.

Біжить Гнатко по-над Богом — чорний ворон кряче ;

Оглянеся назад себе,  Кравчинонька плаче :

„Постій, Гнате, постій, брате, порятуй ти мене :

Поздирали вражі Ляхи жупани из мене.“

Прибігає до матері; „сховай мене, нене,

Бо у місті у Брацлаві пригода на мене."

— „А бач, Гнате, а бач, синку, не поможе й мати:

Було б тобі Жидів кінчать, Ляхів не займати.“

Не слухав козаченько, на Кравчину гляне —

„Буде, Саво, з твого добра хлопцям на жупани !"

Не боітця козаченко ні грома, ні тучі —
[[Файл:Козак.Сергій Васильківський.jpg|міні|Козак]]
„Буде, Саво, з твого добра хлопцям на на онучі

Не слухає козаченько матері староі :

„Ой хто хоче Саву піймать той піде зо мною !

Хто не схоче, а хто й схоче на коника скоче...

Засядемо пана Саву темненькоі ночі !"

Пішов Гнатко з Кравчиною по-над Богом тихо,

Та нікому наказати : буде Саві лихо !

Пішов Гнатко туманами — хоч виколи очі —

Засідають пана Саву темненькоі ночі.'''

'''5 .'''

'''Ой був Сава в Немирові в Ляхів на обіді;'''

Не зна Сава, не відає о сві' й тяжкій біді.

„Чогось мені, пани брати, мед-вино не пєся,

Печаль-туга коло серця як гадина вєся.

Печаль-туга коло серця вєся, не ввіймеся —

Десь на мене молодого бідонька кладеся.

Ой щось міні, пани брати гуляннє не легке !...

Заворожи, стара пані, чи Гнатко далеко ?“
[[Файл:02 210 color Book illustrations of Historical description of the clothes and weapons of Russian troops.jpg|міні|Запорожець|альт=]]
— „Та пий, Саво, та пий, Саво, з панами -ляхами:

„Гаразд, гаразд, моя пані, що ті гайдамаки*

Десь далеко в своіх землях... то й будем гуляти.“

Ой пє Сава та гуляє, ляхом вирубає,

А до єго молодого гінець приіжджає.

„Здоров, Хомну, здоров, джуро, чи все гаразд дома

— „Протоптана, пане, стежна до вашого двору.

За все гаразд, за все гаразд, єдно тілько страшно:

Виглядають гайдамаки из-за гори часто.“

„Нехай вони виглядають ! Я ж іх не боюся :

Хіба нема в мене війська ? ! Я не забарюся.“

Ой гукає та пан Сава, сидючи за столом :

„Не бійтеся стрічатися из тим Гнатом Голим !"

Ой гукає та пан Сава до темного гаю :

„Наіжджайте, гайдамаки, — сам вас закликаю!

Сідлай, хлопче, коня мого, а собі другого. —

Поідемо оглядати ми дому нового.

Сідлай, хлопче, коня мого — годі вже гуляти —

Поідемо до домоньку, хоч нас небогато.“

— „Стоіть, Саво, у наряді твій кін у станочку,

Не ість вівса, не пє води, схилив головочку."'''

'''6 .'''

'''Ой поіхав та пан Сава битими шляхами ,'''

За ним Гнатко з Кравчиною степом-манівцями.

Стоіть явір над водою, верхом исхилився;

Іде Сава з Немирова, тяжко зажурився.

„Щось над нами, пани брати, чорний ворон бєся,

Підо мною ворон коник и спотикаєся.

Ой минаймо, пани брати, ми гору крутую :

Щось віщує чорний ворон пригоду тяжкую.

Ой минаймо пани брати, долину глибоку;

Наганяє вітер хмари з московського боку!"

Ой приіхав та пан Сава та до свого двору.

Питався челядоньки : „чи все гаразд в дому ?“ ,

— „Гаразд, гаразд, пане Саво, а краще з тобою ,

Як ми тебе побачимо на воронім коню.

а все гаразд, та все гаразд и все хорошенько ,

Та підходять під самий двір козаки частенько.

Та все гаразд, та все гаразд и добра година:

Ваша пані Настасія породила сина.

Та все гаразд, пане Саво, та щось на нас буде :

Щось у наших нових хатах сивий голуб гуде !"

— „Нехай гуде, нехай гуде, не того боюся:

Як згадаю про нову Січ, то ввесь издрігнуся.“

Ввійшов Сава до світлиці, не скрипнув дверима.

Пильно-сумно поглядає на жінку й на сина.

Ой сів Сава кінець столу, розкинув ворожки :

Таки буде, вражий Гнатко чорноі дорожки !“

Ой сів Сава, зажурився, схилився до столу :

„Ой ти, доле моя, доле, щербатая доле!"

'''7 .'''

'''Сидить Сава кінець столу, думає-гадає ; ,'''

Молодая Настасія дитину купає.

Ой пан Сава из-за столу хлопця прикликає —

Молодая Настасія важенько здихає.

„Піди, хлопче, до пивниці та вточи горілки

Най ся напю за здоровє хорошоі жінки.

Піди, хлопче, до пивниці, уточи мі вина,

Нехай же ми та випємо за здоровє сина.

Піди, хлопче, до пивниці та уточи меду:

Ой щось міні трудно-нудно, голови не зведу !"

Не встиг хлопець, не встиг малий з стіни ключів зняти, —

Став Гнат Голий з Кравчиною ворота ламати.

Ой сів Сава кінець столу, дрібні листи пише,

Молодая Настасія дитину колише:

„Люлі-люлі, люлі-люлі, вродливий синочку,

Нехай ляжу та спочину, зложу головочку.“

Пішов хопець, пішов малий замків відмикати ,

Став Гнат Голий з Кравчиною у двір уіжджати.

Ой відчине та пан Сава віконце від ринку —

А вже ж тиі гайдамаки блукають по сінку.

Не встиг хлопець відімкнути глибоку пивницю,

Обступили козаченьки довкола світлицю

Сидить Сава кінець стола,листоньки читає ,

Молодая Настасія плаче та ридає.

„0й як скінчу дрібних листів, то й спатоньки ляжу."

А щось ему під віконце: „добривечір,“ каже

Не встиг хлопець, не встиг малий замкнути пивниці,

Ускочили козаченьки у саму світлицю

А ще ж тая челядонька на поріг ступає ,

А вже Гнатко пану Саві чолом оддаває.

'''8 .'''

'''„Чолом, чолом, пане Саво, як ся собі маєш ?'''

Сидиш собі в світличонці, вино попиваєш !

Помагай-бі, пане Саво, гаразд нам ся маєш !

Издалека гостей, маєш, а чим привітаєш ?“—

„Приймав би вас пивом-медом — не схочете пити, —

Певне мене козаченьки маєте згубити

Хіба оттим тебе Гнате буду привітати :

Породила жона сина — буду в куми брати."

„Не та тепер, вражий сину година настала ,

А щоб пани Запорозців та у куми брали.

Коби б хотів, пане Саво, нас у куми брати

Не ходив би під Бердичів церкви рабувати.

Не з тим прийшли ми до тебе, а щоб кумовати,

А прийшли ми тобі, Саво, голову відтяти.“

— „Ой, панове Запорозці, яка ж то вам слава ,

Що у битий перед вами лежатиме Сава ?

Якби ви мене, панове, на волю пустили

Славу собі найкращую ви б тим залучили.

Якби ви мене на волю ми ж себе прийняли ,

Славу собі найбільшую ви б тим дарували."
[[Файл:Козаки в 1576.jpeg|міні|320x320пкс|Козаки]]
„Ой хто бував, пане Саво, в Січі отаманом ,

Не годитця тому бути на Вкраіні паном !"

Було б тобі, пане Саво, в Січі пробувати,

Не ходити на гряницю ґарди руйнувати.

Не частуй нас пивом-медом ище горілкою —

Прощавайся, вражий сину, з своєю жінкою.

Ой умів ти від Ляшеньків подарунки брати ,

З умій тепер Запорозцям відповід давати.

Ой веди нас, пане Саво до новой комори,

Та віддавай, вражий сину, козацькі убори.

А де ж твоі, пане Саво сукні, едомашки,

Що ти нажив, вражий сину, з козацькоі ласки ?

А де ж твоі, пане Саво, коштовні отласи,

Що іх набрав по Вкраіні жінці на пояси

А де ж твоі, пане Саво, битиі таляри,

Що іх набрав по Вкраіні, водячи затяги

А де ж твоя, пане Саво, ясненькая зброя ?

Ось-де висить на кілочку, але вже не твоя !

Годі тобі, пане Саво, годі воювати...

Не йти було б из Ляхами, нас не дратувати."

Ой як зскоче та пан Сава из-за свого столу...

Ухопили пана Саву за правую полу,

Ой кинувсн та пан Сава до ясноі зброі...

„Почекай-но, пане Саво, то не в чистім полі !

Ой кинувся та пан Сава до гострого меча.

Ухопили пана Саву з-під лівого плеча.

Ой вдарився та пан Сава об полу рукою:

„Прийшлось мені погибати з сином и з жоною.

Ой вдарився та пан Сава об поли руками,

Оглянеся позад себе — тече кpoв річками.

Ой кинувся та пан Сава з світлиці до двору ;

Ой підняли пана Саву на три списи вгору.

Не досягнув та пан Сава де своі булави :

Положили пана Саву на дубовій лаві.

„От-се тобі, пане Саво, за твоі ужитки ,

Щоб не кликав нас у куми до сучки Улитки !"

Зашуміла шабелечка, як в лісі прутинка;

Зосталася тай по Саві молодая жінка.

'''9 .'''

'''А Савиха молодая в вікно утікала,'''

До свові челядоньки нишком промовляла:

„Рятуй, рятуй, челядоньку, малую дитину —

Будеш жити-панувати, коли не загину.

Заховалася Савиха за гору крутую;

Утікала — проклинала годину лихую.

А вірная челядонька дитину сховала,

Своій пані Настасіі звістку подавала.

'''10 .'''

'''А ще не світ, а ще не світ и світ не світає ,'''

А вже Гнатко з Кравчиною коники сідлав.

Вони дуван дуванили, в поход виступали,

За жупани пану Саві бардзо дякували.

Вернувсь Гнатко з Кравчиною до Січі додому,

А що були — росказали батькові старому.

Ой заплакав старий Чалий по своєму сину:

„Краще було б не родити такую дитину."

Не вдалось міні завчасу в Польщі побувати ,

Та самого пана Саву в-вічі повидати.

Якби зміг я мому сину три слові сказати ,

Не змогли б ви пана Саву всею Січчю взяти !"

'''11 .'''
[[Файл:Cossack-Mamai, 18th c.jpg|міні|козак Мамай|альт=]]

'''Спускався козаченько з зелено і кручі,'''

Жалібненько в кобзу грає, до Савихи идучи:

„иди, иди, наша пані, не бійсь, не журися:

Лежить твій пан не прибраний — - иди подивися.

Йди, иди, наша пані, з журби не вбивайся —

Плаче син твій у колисці: додому вертайся."

Верталася Настасія до своєі хати,

„Діждетеся, гайдамаки, від сина одплати !"

Пригортає Настасія до серденька сина —

„Не забуде Запорозців Савина дитина!"'''

'''12 .'''

'''Наробили гайдамаки на всю Полщу слави ,'''

Бо вже того пана Саву здіймають из лави.

Ой бачили многі люде вкраінську совочку,

Що принесла пану Саві смертельну сорочку.

Годуй тепер, Настасіє, малую дитину,

Бо вже твого пана Саву кладуть в домовину.

Зжалься, Зжалься, милий Боже, на бідну удову,

Бо вже того пана Саву понесли до гробу.

Налетіли из-за Богу вкраінські ворони;

Вже ж по тому пану Саві дзвонять в усі дзвони.
</poem>

== Джерела ==
{{refbegin|2}}

* [https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/ce/Правда._письмо_літературно-політичне._Рочник_пятий_%281872%29.pdf Правда. Письмо літературно-політичне. Рочник пятий_(1872)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200709215858/https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/ce/Правда._письмо_літературно-політичне._Рочник_пятий_(1872).pdf |date=9 липня 2020 }}

* [[:Файл:Запорожский казак. 1884.jpg|Запорожский казак 1884.jpg]]
* [[:|:]]
* [[:Файл:Provody na Sich.jpg|Проводи на Січ.jpg]]
* [[:Файл:Козак.Сергій Васильківський.jpg|Козак.jpg]]
* [[:Файл:02 210 color Book illustrations of Historical description of the clothes and weapons of Russian troops.jpg|Запорожець.jpg]]
* [[:Файл:Козаки в 1576.jpeg|Козаки.jpg]]
{{refend}}

== Примітки ==
[[Категорія:Персоналії за алфавітом]]
[[Категорія:Гайдамаки]]
[[Категорія:Козацькі війська]]
[[Категорія:Військо Запорозьке]]


text:
# Кумано (Міє)
Кума́но (яп. 熊野市, くまのし, МФА: [kumano ɕi̥]?) — місто в Японії, в префектурі Міє. Розташоване в південній частині префектури, на березі моря Кумано, складовій Тихого океану.   Виникло на основі сільських і рибальських поселень раннього нового часу. Отримало статус міста 1954 року. Площа становить 373,63 км². Станом на 1 серпня 2011 року населення складало 19 107  осіб, густота населення — 51,1 осіб/км².  Основою економіки є рибальство, лісова промисловість, комерція.  В місті розташовані Куманський шлях, місцевість Чортів замок, руїни численних середньовічних фортець.

## Міста-побратими
- Bastos, Бразилія (1972)
- Сакурай, Японія (1986)
- Сорренто, Італія (2001)

title: Кумано (Міє)

wikitext:
{{Otheruses2|Кумано}}
{{日本の市
|画像 =
|画像の説明 =
|市章 =
|市章の説明 =
|自治体名=熊野市
|都道府県=三重県
|支庁=
|コード=24212-8
|隣接自治体=三重県
[[尾鷲市]]、[[御浜町]]、[[紀宝町]]
[[和歌山県]]
[[新宮市]]、[[北山村]]
[[奈良県]]
[[上北山村]]、[[下北山村]]、[[十津川村]]
|木=熊野[[スギ|杉]]
|花=[[ササユリ|笹百合]]
|シンボル名=市の鳥
|鳥など=[[ウグイス]]
|郵便番号=519-4392
|所在地=熊野市井戸町796
|電話番号=0597-89-4111
|外部リンク=http://www.city.kumano.mie.jp/
|位置画像={{基礎自治体位置図|24|212}}
|特記事項=
|lat_deg = 33 | lat_min = 53 | lat_sec = 19
|lon_deg = 136 | lon_min = 06 | lon_sec = 01
|Місто держзначення =
|Місто центральне =
|Місто особливе =
|Адміністративний центр =
|Розташування = південній
|Уточнення =на березі моря [[море Кумано|Кумано]], складовій [[Тихий океан|Тихого океану]]
|Історія =сільських і рибальських поселень раннього нового часу
|Статус =1954
|Економіка =[[рибальство]], [[лісова промисловість]], [[комерція]]
|Ремесла =
|Принади = [[Куманський шлях]], місцевість [[Чортів замок]], руїни численних середньовічних фортець
|Особливості =
}}
[[Файл:Kumano in Mie Prefecture Ja.svg|міні]]

== Міста-побратими ==
* {{Прапорець|BRA}} Bastos, [[Бразилія]] (1972)
* {{Прапорець|JPN}} [[Сакурай (Нара)|Сакурай]], [[Японія]] (1986)
* {{Прапорець|ITA}} [[Сорренто]], [[Італія]] (2001)

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела та література ==
{{ВСЯТК-Міє}}
{{Енциклопедія Ніппоніка-2}}

== Посилання ==
{{Commonscat-inline|Kumano, Mie}}
* {{Ref-ja}} http://www.city.kumano.mie.jp/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070217000826/http://www.city.kumano.mie.jp/ |date=17 лютого 2007 }}

{{Японія Міє}}

[[Категорія:Міста префектури Міє]]

title: 33°53′19″ пн. ш. 136°06′01″ сх. д.

Країна: Японія

Регіон: Кінкі, Східномор'я

Префектура: Міє

Населення: 19 107 осіб · (Станом на 1 серпня 2011)

Густота: 51,1 осіб/км²

Зв'язок: Офіційна сторінка

33°53′19″ пн. ш. 136°06′01″ сх. д.: Карти: Інститут географії Японії • Google • Bing • Geohack • Yahoo • Navitime • Itsumo-Navi • Mapple