text:
# Кубок світу з біатлону 2018—2019, змішана естафета
Залік змішаних естафет у рамках Кубку світу з біатлону сезону 2018—19 складається з 6 гонок, що проходитимуть упродовж двох етапів та чемпіонату світу. Перші з цих гонок відбулися 2 грудня 2018 року в Поклюціі, остання відбудеться у березні в Естерсунді в рамках чемпіонату світу. Із запланованих гонок три проходять у звичному форматі з участю двох жінок і двох чоловіків від кожної команди. Три гонки проводяться за форматом одиночної змішаної естафети.

## Чільні три команди сезону 2017–18
| Медаль  | Команда   | Очки |
| ------- | --------- | ---- |
| Золото: | Німеччина | 228  |
| Срібло: | Франція   | 220  |
| Бронза: | Італія    | 169  |

## Переможці та призери етапів
| Гонки:                                                 | Золото:                                                                                | Час                                                       | Срібло:                                                                 | Час                                                       | Бронза:                                                                                | Час                                                       |
| Одиночна змішана естафета — Поклюка                    | Норвегія Текла Брун-Лі Ларс Хегле Біркеланд                                               | 38:26.7 (0-0) (0-2) (0-0) (0-1) (0-0) (0-0) (1-0) (0-0)   | Австрія Ліза Тереза Гаузер Зімон Едер                                   | 38:35.2 (0-1) (0-2) (0-0) (0-1) (0-0) (0-0)               | Україна Анастасія Меркушина Артем Тищенко                                                 | 38:47.4 (0-0) (0-0) (0-0) (0-1)                           |
| Змішана естафета — Поклюка                             | Франція Анаїс Бескон Жустін Бреза Мартен Фуркад Сімон Детьє                               | 1:10:02.8 (0-2) (0-0) (0-1) (0-0) (0-0) (0-0) (0-0) (0-2) | Швейцарія Еліза Гаспарен Лена Гекі Беньямін Веґер Джеремі Фінелло       | 1:10:41.5 (0-1) (0-2) (0-0) (0-3) (0-0) (0-0) (0-1) (0-2) | Італія Ліза Віттоцці Доротея Вірер Домінік Віндіш Лукас Гофер                             | 1:10:54.9 (0-0) (0-0) (0-2) (0-0) (1-3) (0-2) (0-0) (0-1) |
| Одиночна змішана естафета — Солт-Лейк-Сіті             | Італія Лукас Гофер Доротея Вірер                                                          | 35:27.9 (0+1) (0+1) (0+1) (0+0) (0+1) (0+1) (0+1) (0+0)   | Австрія Зімон Едер Ліза-Тереза Гаузер                                   | 35:50.8 (0+0) (0+1) (0+0) (0+1) (0+0) (0+0) (0+0) (0+0)   | Франція Антонен Гігонна Жулья Сімон                                                       | 36:18.1 (0+1) (0+2) (0+1) (0+0) (0+1) (1+3) (0+0) (0+0)   |
| Змішана естафета — Солт-Лейк-Сіті                      | Франція Кантен Фійон Майє Сімон Детьє Селья Емоньє Анаїс Шевальє                          | 1:03:51.4 (0+0) (0+0) (0+0) (0+1) (0+0) (0+2) (0+0) (0+0) | Німеччина Ерік Лессер Бенедікт Долль Франциска Гільдебранд Ванесса Гінц | 1:04:04.9 (0+1) (0+0) (0+1) (0+2) (0+0) (0+0) (0+1) (0+1) | Норвегія Ветле Шостад Крістіансен Йоганнес Тінгнес Бо Тіріль Екгофф Марте Олсбю Ройселанд | 1:04:53.6 (0+0) (0+2) (0+0) (0+0) (0+3) (1+3) (0+0) (1+3) |
| Чемпіонат світу. Змішана естафета — Естерсунд          | Норвегія Марте Олсбю Ройселанд Тіріль Екгофф Йоганнес Тінгнес Бо Ветле Шостад Крістіансен | 1:17:41.4 (0+1) (0+1) (0+2) (0+1) (0+0) (0+2) (0+0) (0+0) | Німеччина Ванесса Гінц Денізе Геррманн Арнд Пайффер Бенедикт Долль      | 1:17:54.5 (0+0) (0+2) (0+0) (0+3) (0+1) (0+1) (0+0) (0+2) | Італія Ліза Віттоцці Доротея Вірер Лукас Гофер Домінік Віндіш                             | 1:18:51.0 (0+0) (0+0) (0+2) (0+2) (0+2) (0+3)             |
| Чемпіонат світу. Одиночна змішана естафета — Естерсунд | Норвегія Марте Олсбю Ройселанд Йоганнес Бо Марте Олсбю Ройселанд Йоганнес Бо              | 35:43.2 (0+1) (0+1) (0+0) (0+3) (0+1) (0+0) (0+0) (0+0)   | Італія Доротея Вірер Лукас Гофер Доротея Вірер Лукас Гофер              | +13.4 (0+1) (0+0) (0+0) (0+2) (0+0) (0+1)                 | Швеція Ганна Еберг Себастьян Самуельссон Ганна Еберг Себастьян Самуельссон                | +20.0 (0+2) (0+0) (0+1) (0+2) (0+1) (0+0) (0+1) (0+1)     |

## Поточна таблиця
| #  | Команда        | ПОК | ПОК ОЗЕ | СЛС | СЛС ОЗЕ | ЕСТ | ЕСТ ОЗЕ | Загалом |
| -- | -------------- | --- | ------- | --- | ------- | --- | ------- | ------- |
| 1  | Норвегія       | 38  | 60      | 48  | 40      | 60  | 60      | 306     |
| 2  | Франція        | 60  | 43      | 60  | 48      | 34  | 36      | 281     |
| 3  | Італія         | 48  | 26      | 30  | 60      | 48  | 54      | 266     |
| 4  | Німеччина      | 36  | 34      | 54  | 43      | 54  | 43      | 264     |
| 5  | Швеція         | 34  | 40      | 40  | 36      | 40  | 48      | 238     |
| 6  | Росія          | 43  | 36      | 36  | 30      | 43  | 38      | 226     |
| 7  | Австрія        | 25  | 54      | 34  | 54      | 24  | 34      | 225     |
| 8  | Україна        | 32  | 48      | 27  | 38      | 36  | 40      | 221     |
| 9  | Швейцарія      | 54  | 22      | 43  | 26      | 30  | 27      | 202     |
| 10 | Чехія          | 27  | 31      | 38  | 24      | 38  | 32      | 190     |
| 11 | Канада         | 31  | 38      | 29  | 29      | 25  | 26      | 178     |
| 12 | Естонія        | 24  | 24      | 32  | 34      | 27  | 30      | 171     |
| 13 | Японія         | 18  | 32      | 28  | 31      | 26  | 24      | 159     |
| 14 | Білорусь       | 29  | 25      | 22  | 28      | 28  | 25      | 157     |
| 15 | США            | 26  | 16      | 31  | 27      | 22  | 28      | 150     |
| 16 | Болгарія       | 30  | 23      | 25  | 23      | 20  | 22      | 143     |
| 17 | Польща         | 22  | 27      |     | 32      | 32  | 18      | 131     |
| 18 | Казахстан      | 23  | 19      | 23  | 22      | 19  | 23      | 129     |
| 19 | Фінляндія      | 40  | 28      |     |         | 31  | 29      | 128     |
| 20 | Литва          | 21  | 17      | 24  | 20      | 17  | 16      | 115     |
| 21 | Словенія       |     | 30      | 26  | 25      | 16  | 15      | 112     |
| 22 | КНР            | 20  | 18      |     | 19      | 23  | 19      | 99      |
| 23 | Південна Корея | 19  | 20      |     |         | 21  | 21      | 81      |
| 24 | Латвія         |     | 29      |     |         | 18  | 31      | 78      |
| 25 | Словаччина     | 28  |         |     |         | 29  | 17      | 74      |
| 26 | Румунія        |     |         |     | 21      | 15  | 14      | 50      |
| 27 | Молдова        |     | 21      |     |         |     | 20      | 41      |
| 28 | Бельгія        |     |         |     |         |     | 13      | 13      |

wikitext:
{{Кубок світу з біатлону 2018-19}}
'''Залік змішаних естафет''' у рамках [[Кубок світу з біатлону 2018—2019|Кубку світу з біатлону сезону 2018—19]] складається з 6 гонок, що проходитимуть упродовж двох етапів та чемпіонату світу. Перші з цих гонок відбулися 2 грудня 2018 року в Поклюціі, остання відбудеться у березні в Естерсунді в рамках чемпіонату світу. Із запланованих гонок три проходять у звичному форматі з участю двох жінок і двох чоловіків від кожної команди. Три гонки проводяться за форматом [[Одиночна змішана естафета|одиночної змішаної естафети]].

== Чільні три команди сезону 2017–18 ==
{| class="wikitable"
!'''Медаль'''
!'''Команда'''
!'''Очки'''
|-
|!align="center" bgcolor="gold"|'''Золото:'''||'''{{GER}}'''||align="right"| '''228'''
|-
|!align="center" bgcolor="silver"|'''Срібло:'''||{{FRA}}||align="right"| 220
|-
|!align="center" bgcolor="CC9966"|'''Бронза:'''||{{ITA}}||align="right"| 169
|}

== Переможці та призери етапів ==

{| class="wikitable" width=85%
|'''Гонки:'''
|!align="center" bgcolor="gold"|'''Золото:'''
|!align="center" bgcolor="gold"|Час
|!align="center" bgcolor="silver"|'''Срібло:'''
|!align="center" bgcolor="silver"|Час
|!align="center" bgcolor="CC9966"|'''Бронза:'''
|!align="center" bgcolor="CC9966"|Час
|-
|[[Кубок світу з біатлону 2018–19 – етап 1|Одиночна змішана естафета — Поклюка]]
|'''{{NOR}}'''
 [[Текла Брун-Лі]]
 [[Ларс Хегле Біркеланд]] ||  38:26.7
  (0-0) (0-2)
 (0-0) (0-1)
 (0-0) (0-0)
 (1-0) (0-0)
|{{AUT}}
 [[Ліза Тереза Гаузер]]
 [[Зімон Едер]] || 38:35.2
  (0-1) (0-2)
 (0-0) (0-1)
 (0-0) (0-1)
 (0-0) (0-0)
|{{UKR}}
  [[Анастасія Меркушина]]
 [[Артем Тищенко]] ||  38:47.4
  (0-0) (0-0)
 (0-0) (0-0)
 (0-0) (0-0)
 (0-0) (0-1)
|-
|[[Кубок світу з біатлону 2018–19 – етап 1|Змішана естафета — Поклюка]]
|'''{{FRA}}'''
 [[Анаїс Бескон]]
 [[Жустін Бреза]]
 [[Мартен Фуркад]]
 [[Сімон Детьє]] || 1:10:02.8
  (0-2) (0-0)
 (0-1) (0-0)
 (0-0) (0-0)
 (0-0) (0-2)
|{{SUI}}
 [[Еліза Гаспарен]]
 [[Лена Гекі]]
 [[Беньямін Веґер]]
 [[Джеремі Фінелло]]  || 	1:10:41.5
  (0-1) (0-2)
 (0-0) (0-3)
 (0-0) (0-0)
 (0-1) (0-2)
|{{ITA}}
 [[Ліза Віттоцці]]
 [[Доротея Вірер]]
 [[Домінік Віндіш]]
 [[Лукас Гофер]] || 	1:10:54.9
  (0-0) (0-0)
 (0-2) (0-0)
 (1-3) (0-2)
 (0-0) (0-1)
|-
|[[Кубок світу з біатлону 2018–19 – етап 8|Одиночна змішана естафета — Солт-Лейк-Сіті]]
|{{ITA}}
  [[Лукас Гофер]]
 [[Доротея Вірер]]    ||  35:27.9
   (0+1) (0+1)
(0+1) (0+0)
 (0+1) (0+1)
 (0+1) (0+0)
|{{AUT}}
  [[Зімон Едер]]
 [[Ліза-Тереза Гаузер]]     ||  	35:50.8
   (0+0) (0+1)
(0+0) (0+1)
 (0+0) (0+0)
 (0+0) (0+0)
|{{FRA}}
  [[Антонен Гігонна]]
 [[Жулья Сімон]]    ||  	36:18.1
   (0+1) (0+2)
(0+1) (0+0)
 (0+1) (1+3)
 (0+0) (0+0)
|-
|[[Кубок світу з біатлону 2018–19 – етап 8|Змішана естафета — Солт-Лейк-Сіті]]
|{{FRA}}
  [[Кантен Фійон Майє]]
 [[Сімон Детьє]]
 [[Селья Емоньє]]
 [[Анаїс Шевальє]]  ||  1:03:51.4
   (0+0) (0+0)
(0+0) (0+1)
 (0+0) (0+2)
 (0+0) (0+0)
|{{GER}}
  [[Ерік Лессер]]
 [[Бенедікт Долль]]
 [[Франциска Гільдебранд]]
 [[Ванесса Гінц]]  ||  1:04:04.9
   (0+1) (0+0)
(0+1) (0+2)
 (0+0) (0+0)
 (0+1) (0+1)
|{{NOR}}
  {{nowrap|[[Ветле Шостад Крістіансен]]}}
 [[Йоганнес Тінгнес Бо]]
 [[Тіріль Екгофф]]
 [[Марте Олсбю Ройселанд]]  ||  1:04:53.6
   (0+0) (0+2)
(0+0) (0+0)
 (0+3) (1+3)
 (0+0) (1+3)
|-
|[[Чемпіонат світу з біатлону 2019|Чемпіонат світу. Змішана естафета — Естерсунд]]
| {{NOR}}
{{nowrap|[[Марте Олсбю Ройселанд]]}}
[[Тіріль Екгофф]]
[[Йоганнес Тінгнес Бо]]
{{nowrap|[[Ветле Шостад Крістіансен]]}} || 1:17:41.4
(0+1) (0+1)
(0+2) (0+1)
(0+0) (0+2)
(0+0) (0+0)
| {{GER}}
[[Ванесса Гінц]]
[[Денізе Геррманн]]
[[Арнд Пайффер]]
[[Бенедикт Долль]] || 1:17:54.5
(0+0) (0+2)
(0+0) (0+3)
(0+1) (0+1)
(0+0) (0+2)
| {{ITA}}
[[Ліза Віттоцці]]
[[Доротея Вірер]]
[[Лукас Гофер]]
[[Домінік Віндіш]] || 1:18:51.0
(0+0) (0+0)
(0+2) (0+2)
(0+2) (0+3)
(0+2) (0+3)
|-
|[[Чемпіонат світу з біатлону 2019|Чемпіонат світу. Одиночна змішана естафета — Естерсунд]]
| {{NOR}}
[[Марте Олсбю Ройселанд]]
[[Йоганнес Бо]]
[[Марте Олсбю Ройселанд]]
[[Йоганнес Бо]] ||  		35:43.2
(0+1) (0+1)
(0+0) (0+3)
(0+1) (0+0)
(0+0) (0+0)
| {{ITA}}
[[Доротея Вірер]]
[[Лукас Гофер]]
[[Доротея Вірер]]
[[Лукас Гофер]] || +13.4
(0+1) (0+0)
(0+0) (0+2)
(0+0) (0+1)
(0+0) (0+1)
| {{SWE}}
[[Ганна Еберг]]
[[Себастьян Самуельссон]]
[[Ганна Еберг]]
[[Себастьян Самуельссон]] || +20.0
(0+2) (0+0)
(0+1) (0+2)
(0+1) (0+0)
(0+1) (0+1)
|}

== Поточна таблиця ==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:center;"
|-
! # !! Команда !! ПОК !! ПОК
 ОЗЕ  !! СЛС!! СЛС
 ОЗЕ !! ЕСТ!! ЕСТ
 ОЗЕ !!   Загалом
|-
|  1||align='left'|{{NOR}} || 38 || bgcolor='gold'| 60 || bgcolor='cc9966'| 48 || 40 || bgcolor='gold'| 60 || bgcolor='gold'| 60 || 306
|-
| 2 ||align='left'|{{FRA}} || bgcolor='gold'| 60 || 43 || bgcolor='gold'| 60 || bgcolor='cc9966'| 48 || 34 || 36 || 281
|-
| 3 ||align='left'|{{ITA}} || bgcolor='cc9966'| 48 || 26 || 30 || bgcolor='gold'| 60 || bgcolor='cc9966'| 48 || bgcolor='silver'| 54 || 266
|-
| 4 ||align='left'|{{GER}} || 36 || 34 || bgcolor='silver'| 54 || 43 || bgcolor='silver'| 54 || 43 || 264
|-
| 5 ||align='left'|{{SWE}} || 34 || 40 || 40 || 36 || 40 || bgcolor='cc9966'| 48 || 238
|-
| 6 ||align='left'|{{RUS}} || 43 || 36 || 36 || 30 || 43 || 38 || 226
|-
| 7 ||align='left'|{{AUT}} || 25 || bgcolor='silver'| 54 || 34 || bgcolor='silver'| 54 || 24 || 34 || 225
|-
| 8 ||align='left'|{{UKR}} || 32 || bgcolor='cc9966'| 48 || 27 || 38 || 36 || 40 || 221
|-
| 9 ||align='left'|{{SUI}} || bgcolor='silver'| 54 || 22 || 43 || 26 || 30 || 27 || 202
|-
| 10 ||align='left'|{{CZE}} || 27 || 31 || 38 || 24 || 38 || 32 || 190
|-
| 11 ||align='left'|{{CAN}} || 31 || 38 || 29 || 29 || 25 || 26 || 178
|-
| 12 ||align='left'|{{EST}} || 24 || 24 || 32 || 34 || 27 || 30 || 171
|-
| 13 ||align='left'|{{JPN}} || 18 || 32 || 28 || 31 || 26 || 24 || 159
|-
| 14 ||align='left'|{{BLR}} || 29 || 25 || 22 || 28 || 28 || 25 || 157
|-
| 15 ||align='left'|{{USA}} || 26 || 16 || 31 || 27 || 22 || 28 || 150
|-
| 16 ||align='left'|{{BUL}} || 30 || 23 || 25 || 23 || 20 || 22 || 143
|-
| 17 ||align='left'|{{POL}} || 22 || 27 ||   || 32 || 32 || 18 || 131
|-
| 18 ||align='left'|{{KAZ}} || 23 || 19 || 23 || 22 || 19 || 23 || 129
|-
| 19 ||align='left'|{{FIN}} || 40 || 28 ||   ||   || 31 || 29 || 128
|-
| 20 ||align='left'|{{LTU}} || 21 || 17 || 24 || 20 || 17 || 16 || 115
|-
| 21 ||align='left'|{{SLO}} ||   || 30 || 26 || 25 || 16 || 15 || 112
|-
| 22 ||align='left'|{{CHN}} || 20 || 18 ||   || 19 || 23 || 19 || 99
|-
| 23 ||align='left'|{{KOR}} || 19 || 20 ||   ||   || 21 || 21 || 81
|-
| 24 ||align='left'|{{LAT}} ||   || 29 ||   ||   || 18 || 31 || 78
|-
| 25 ||align='left'|{{SVK}} || 28 ||   ||   ||   || 29 || 17 || 74
|-
| 26 ||align='left'|{{ROU}} ||   ||   ||   || 21 || 15 || 14 || 50
|-
| 27 ||align='left'|{{MOL}} ||   || 21 ||   ||   ||   || 20 || 41
|-
| 28 ||align='left'|{{BEL}} ||   ||   ||   ||   ||   || 13 || 13
|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [https://web.archive.org/web/20120121204734/http://www5.biathlonworld.com/en/home.html Сайт IBU]
[[Категорія:Кубок світу з біатлону 2018—2019]]
[[Категорія:2018 у біатлоні]]
[[Категорія:2019 у біатлоні]]


text:
# Переписи населення Польщі
Переписи в Польщі надають важливу статистичну інформацію про демографію цієї країни.

## Переписи населення в польських землях
- 1765 — Перепис єврейського населення Польщі — 620 тисяч євреїв в Речі Посполитій[1].
- 1789 — Люстрація димів і подання людності — конституція чотирирічного сейму, прийнята 22 червня 1789 р., проголосила перепис населення Польщі[2]
- 1808 — Перепис населення Варшавського герцогства
- 1810 — Перепис населення Варшавського герцогства
- 1827 — Перепис населення та будинків в Польському королівстві
- 1840 — Перепис населення Великого князівства Познані
- 1857 — Перепис населення Галичини
- 1869 — Перепис населення Галичини
- 1880 — Перепис населення Галичини
- 1890 — Перепис населення Галичини
- 1890 — Перепис населення Німецької імперії
- 1897 — Перепис населення Російської імперії
- 1900 — Перепис населення Галичини
- 1910 — Перепис населення Галичини
- 1916 — Перепис населення Литви
- 1918 — Перепис населення Литви
- 1919 — Перепис населення Верхньої Сілезії
- 1919 — Перепис населення східних земель
- 1921 — Перепис населення Польщі (не включає території центральної частини Литви та частини Верхньої Сілезії, які в той час перебували за межами Польщі).
- 1931 — Перепис населення Польщі
- 1950 — Перепис населення Польщі
- 1960 — Перепис населення Польщі
- 1970 — Перепис населення Польщі
- 1978 — Перепис населення Польщі
- 1988 — Перепис населення Польщі
- 2002 — Перепис населення Польщі
- 2011 — Перепис населення Польщі

wikiname: ukwiki

title: Переписи населення Польщі

in_language: uk

wikitext:
Переписи в Польщі надають важливу статистичну інформацію про демографію цієї країни.

== Переписи населення в польських землях ==
* [[1765]] — [[Перепис населення Варшавського герцогства (1765)|Перепис єврейського населення Польщі]] — 620 тисяч євреїв в Речі Посполитій<ref>Józef Kleczyński, Franciszek Kluczycki: ''Liczba głów żydowskich w Koronie z taryf roku 1765''. — [[Kraków]]. [[1898]]. — S. 6.</ref>.
* [[1789]] — [[Люстрація димів і подання людності]] — конституція чотирирічного сейму, прийнята 22 червня 1789 р., проголосила перепис населення Польщі<ref>''Łukasz Kądziela.'' Między zdradą, a służbą Rzeczypospolitej. Fryderyk Moszyński w latach 1792–1793. — [[Warszawa]], [[1993]]. — S. 42.</ref>
* [[1808]] — [[Перепис населення Варшавського герцогства (1808)|Перепис населення Варшавського герцогства]]
* [[1810]] — [[Перепис населення Варшавського герцогства (1810)|Перепис населення Варшавського герцогства]]
* [[1827]] — [[Перепис населення та будинків в Польському королівстві (1827)|Перепис населення та будинків в Польському королівстві]]
* [[1840]] — [[Перепис населення Великого князівства Познані (1840)|Перепис населення Великого князівства Познані]]
* [[1857]] — [[Перепис населення Галичини (1857)|Перепис населення Галичини]]
* [[1869]] — [[Перепис населення Галичини (1869)|Перепис населення Галичини]]
* [[1880]] — [[Перепис населення Галичини (1880)|Перепис населення Галичини]]
* [[1890]] — [[Перепис населення Галичини (1890)|Перепис населення Галичини]]
* [[1890]] — [[Перепис населення Німецької імперії (1895)|Перепис населення Німецької імперії]]
* [[1897]] — [[Перепис населення Російської імперії (1897)|Перепис населення Російської імперії]]
* [[1900]] — [[Перепис населення Галичини (1900)|Перепис населення Галичини]]
* [[1910]] — [[Перепис населення Галичини (1910)|Перепис населення Галичини]]
* [[1916]] — [[Перепис населення Литви (1916)|Перепис населення Литви]]
* [[1918]] — [[Перепис населення Литви (1918)|Перепис населення Литви]]
* [[1919]] — [[Перепис населення Верхньої Сілезії (1919)|Перепис населення Верхньої Сілезії]]
* [[1919]] — [[Перепис населення східних земель Польщі (1919)|Перепис населення східних земель]]
* [[1921]] — [[Перепис населення Польщі (1921)|Перепис населення Польщі]] (не включає території центральної частини Литви та частини Верхньої Сілезії, які в той час перебували за межами Польщі).
* [[1931]] — [[Перепис населення Польщі (1931)|Перепис населення Польщі]]
* [[1950]] — [[Перепис населення Польщі (1950)|Перепис населення Польщі]]
* [[1960]] — [[Перепис населення Польщі (1960)|Перепис населення Польщі]]
* [[1970]] — [[Перепис населення Польщі (1970)|Перепис населення Польщі]]
* [[1978]] — [[Перепис населення Польщі (1978)|Перепис населення Польщі]]
* [[1988]] — [[Перепис населення Польщі (1988)|Перепис населення Польщі]]
* [[2002]] — [[Перепис населення Польщі (2002)|Перепис населення Польщі]]
* [[2011]] — [[Перепис населення Польщі (2011)|Перепис населення Польщі]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* [https://web.archive.org/web/20111001031454/http://www.igipz.pan.pl/wydaw/Monografie_5/rozdz3.pdf Джерела демографічної статистики в Польщі в історичній перспективі]

[[Категорія:Історія Польщі]]
[[Категорія:Переписи населення Польщі| ]]


text:
# Вартково
Вартково (пол. Wartkowo, нім. Wartekow) — село в Польщі, у гміні Ґосьцино Колобжезького повіту Західнопоморського воєводства.
Населення — 427 осіб (2011).

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 207     | 44                 | 142              | 21                   |
| Жінки    | 220     | 55                 | 122              | 43                   |
| Разом    | 427     | 99                 | 264              | 64                   |

title: Вартково

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Вартково
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Wartkowo}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Західнопоморське воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Колобжезький повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Ґосьцино (гміна){{!}}Ґосьцино
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     =
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 427
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 94
|поштовий індекс        =
|автомобільний код      = ZKL
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0306383
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Вартково''' ({{lang-pl|Wartkowo}}, {{lang-de|Wartekow}}) — село в Польщі, у [[Ґосьцино (гміна)|гміні Ґосьцино]] [[Колобжезький повіт|Колобжезького повіту]] [[Західнопоморське воєводство|Західнопоморського воєводства]].
Населення — {{formatnum:427}} {{МНОЖИНА:427|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=207 |ЧолПре=44 |ЧолПрац=142 |ЧолПост=21
|Жін=220 |ЖінПре=55 |ЖінПрац=122 |ЖінПост=43
|Разом=427 |РазомПре=99 |РазомПрац=264 |РазомПост=64
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Ґосьцино}}

[[Категорія:Села Колобжезького повіту]]

title: Країна

Країна: Польща

Воєводство: Західнопоморське воєводство

Повіт: Колобжезький повіт

Гміна: Ґосьцино

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: ZKL

OSM: ↑2913174 ·R (Ґміна Ґосьцино)


text:
# Всеукраїнське музейне містечко
Всеукраїнське музейне містечко (офіційна назва — Всеукраїнський музейний городок) — державний історико-культурний заповідник, створений 29 вересня 1926 року ВУЦВК і РНК УСРР на базі Києво-Печерської Лаври. Після Другої світової війни реорганізований у Києво-Печерський історико-культурний заповідник.
В 1920-х роках завідувачем реставраційної майстерні був Микола Касперович. Посаду уповноваженого у справах вилучення мистецьких цінностей обіймав скульптор і мистецтвознавець Василь Іщенко.

## Структура[1]

### Музеї
1. Лаврський музей культів та побуту з відділами:
  - шиття і тканини;
  - металу і каменя;
  - письма та друку;
  - станкового малярства;
  - історії Лаври;
  - порівняльної історії релігій;
  - нумізматики.
2. Музей староукраїнської будівельної техніки.
3. Музей української старовини.
4. Український театральний музей УАН.

### Архіви
1. Архівні фонди Старої Лаври.
2. Архівні фонди Центрального архівного управління й архіви культові й військові.
3. Архівні фонди округового Архівного управління.

### Бібліотеки
1. Старо-Лаврська бібліотека 17-19 століть.
2. Бібліотека митрополита Флавіана.

### Допоміжні заклади
1. Реставраційна майстерня.
2. Картотека та фототека музею.
3. Друкарня УАН-ДВУ.
4. Низка майстерень.
5. Будинок екскурсанта та екскурсбаза Київської окрполітосвіти.

title: Всеукраїнське музейне містечко

wikitext:
'''Всеукраїнське музейне містечко''' (офіційна назва — '''Всеукраїнський музейний городок''') — державний історико-культурний [[заповідник]], створений [[29 вересня]] [[1926]] року [[ВУЦВК]] і [[Рада Народних Комісарів УРСР|РНК]] [[УСРР]] на базі [[Києво-Печерська Лавра|Києво-Печерської Лаври]]. Після [[Друга світова війна|Другої світової війни]] реорганізований у [[Києво-Печерський історико-культурний заповідник]].

В 1920-х роках завідувачем реставраційної майстерні був [[Касперович Микола Іванович|Микола Касперович]]. Посаду уповноваженого у справах вилучення мистецьких цінностей обіймав скульптор і мистецтвознавець [[Іщенко Василь Григорович|Василь Іщенко]].

== Структура<ref>Станом на [[1927]] рік.</ref> ==

=== Музеї ===

# ''Лаврський музей культів та побуту'' з відділами:
#* шиття і тканини;
#* металу і каменя;
#* письма та друку;
#* станкового малярства;
#* історії Лаври;
#* порівняльної історії релігій;
#* нумізматики.
# Музей староукраїнської будівельної техніки.
# Музей української старовини.
# Український театральний музей УАН.

=== Архіви ===

# Архівні фонди Старої Лаври.
# Архівні фонди Центрального архівного управління й архіви культові й військові.
# Архівні фонди округового Архівного управління.

=== Бібліотеки ===

# Старо-Лаврська бібліотека 17-19 століть.
# Бібліотека митрополита Флавіана.

=== Допоміжні заклади ===

# Реставраційна майстерня.
# Картотека та фототека музею.
# Друкарня УАН-ДВУ.
# Низка майстерень.
# Будинок екскурсанта та екскурсбаза Київської окрполітосвіти.
== Див. також ==
* [[Музей України]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела та література ==
* ''Р. В. Маньковська''. [http://history.org.ua/?encyclop&termin=Vseukrainske_muzejne Всеукраїнське музейне містечко] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160604083454/http://history.org.ua/?encyclop&termin=Vseukrainske_muzejne |date=4 червня 2016 }} // {{ЕІУ|1|656}}
* ''Р. В. Маньковська''. [http://esu.com.ua/search_articles.php?id=30046 Всеукраїнський музей-городок] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160605053037/http://esu.com.ua/search_articles.php?id=30046 |date=5 червня 2016 }} // {{ЕСУ}}
* ''С. І. Білокінь''. [http://history.org.ua/?encyclop&termin=Muzej_Ukrainy Музей України] // {{ЕІУ|7|114}}
* [http://prostir.museum/publications/ua?id=104 Соціальна революція в СРСР і пам'ятки золотоверхого Києва]
* [http://www.culturalstudies.in.ua/knigi_7_11.php Створення Києво-Печерського заповідника. Персоналії]{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}

{{stub}}

[[Категорія:Музеї Печерського району|музейне містечко]]
[[Категорія:Музеї, засновані 1926]]
[[Категорія:Засновані в Києві 1926]]


text:
# Переписна область №11 (Манітоба)
Переписна область №11 (англ. Division No. 11) — переписна область в Канаді, у провінції Манітоба.

## Населення
За даними перепису 2016 року, переписна область нараховувала 708823 жителів, показавши зростання на 6,3%, порівняно з 2011-м роком. Середня густина населення становила 1 240,1 осіб/км².
З офіційних мов обидвома одночасно володіли 70 490 жителів, тільки англійською — 616 790, тільки французькою — 975, а 11 040 — жодною з них. Усього 179,575 осіб вважали рідною мовою не одну з офіційних, з них 3 585 — одну з корінних мов, а 7,900 — українську.
Працездатне населення становило 67,1% усього населення, рівень безробіття — 6,5% (6,9% серед чоловіків та 6% серед жінок). 90,2% були найманими працівниками, 7,8% — самозайнятими.
Середній дохід на особу становив $45 051 (медіана $35 020), при цьому для чоловіків — $52 354, а для жінок $38 188 (медіани — $40 278 та $30 725 відповідно).
29,9% мешканців мали закінчену шкільну освіту, не мали закінченої шкільної освіти — 16,9%, 53,2% мали післяшкільну освіту, з яких 49,1% мали диплом бакалавра, або вищий, 4,780 осіб мали вчений ступінь.
| Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення | Статево-вікова структура населення |
| ---------------------------------- | ---------------------------------- | ---------------------------------- | ---------------------------------- | ---------------------------------- |
|                                    |                                    |                                    |                                    |                                    |
| Всього                             | Всього                             | 48,9%51,1%                         |                                    |                                    |
| 0 — 14 років                       | 0 — 14 років                       |                                    | 16,8%                              | 16,8%                              |
| 15 — 64 років                      | 15 — 64 років                      |                                    | 67,5%                              | 67,5%                              |
| 65 і більше                        | 65 і більше                        |                                    | 15,6%                              | 15,6%                              |
| 85 і більше                        | 85 і більше                        |                                    | 2,4%                               | 2,4%                               |
| 100 і більше                       | 100 і більше                       |                                    | 0%                                 | 0%                                 |
| Середній вік (років)               | Середній вік (років)               | 38,641,1                           | 39,9                               | 39,9                               |
| Медіана (років)                    | Медіана (років)                    | 37,440,1                           | 38,8                               | 38,8                               |
| — чоловіки — жінки                 |                                    |                                    |                                    |                                    |

| Походження мешканців:     | Походження мешканців:     | Походження мешканців: | Походження мешканців: | Походження мешканців: |
| ------------------------- | ------------------------- | --------------------- | --------------------- | --------------------- |
| Походження                |                           |                       | осіб                  | %                     |
| Корінні американці        | Корінні американці        |                       | 86 320                | 12.46%                |
| Інше північноамериканське | Інше північноамериканське |                       | 118 150               | 17.05%                |
| Європейське               | Європейське               |                       | 444 215               | 64.1%                 |
| британське                | британське                |                       | 230 910               | 33.32%                |
| французьке                | французьке                |                       | 83 700                | 12.08%                |
| українське                | українське                |                       | 100 005               | 14.43%                |
| Карибське                 | Карибське                 |                       | 8 990                 | 1.3%                  |
| Латинськоамериканське     | Латинськоамериканське     |                       | 11 000                | 1.59%                 |
| Африканське               | Африканське               |                       | 25 380                | 3.66%                 |
| Азійське                  | Азійське                  |                       | 159 885               | 23.07%                |
| Океанійське               | Океанійське               |                       | 965                   | 0.14%                 |

| Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): | Зайнятість населення за галузями (за класифікацією NOC): |
| -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------- |
|                                                          |                                                          |                                                          |                                                          |                                                          |
| Управління                                               | Управління                                               |                                                          | 9,4%                                                     | 9,4%                                                     |
| Бізнес, фінанси та адміністрування                       | Бізнес, фінанси та адміністрування                       |                                                          | 16,4%                                                    | 16,4%                                                    |
| Природничі та прикладні науки                            | Природничі та прикладні науки                            |                                                          | 6,5%                                                     | 6,5%                                                     |
| Охорона здоров'я                                         | Охорона здоров'я                                         |                                                          | 8,5%                                                     | 8,5%                                                     |
| Освіта, правозахист, муніципальні та урядові служби      | Освіта, правозахист, муніципальні та урядові служби      |                                                          | 13,5%                                                    | 13,5%                                                    |
| Мистецтво, культура, відпочинок та спорт                 | Мистецтво, культура, відпочинок та спорт                 |                                                          | 2,8%                                                     | 2,8%                                                     |
| Роздрібна торгівля та послуги                            | Роздрібна торгівля та послуги                            |                                                          | 24,1%                                                    | 24,1%                                                    |
| Гуртова торгівля, транспорт та обладнання                | Гуртова торгівля, транспорт та обладнання                |                                                          | 13,3%                                                    | 13,3%                                                    |
| Природні ресурси, сільське господарство                  | Природні ресурси, сільське господарство                  |                                                          | 1%                                                       | 1%                                                       |
| Виробництво                                              | Виробництво                                              |                                                          | 4,6%                                                     | 4,6%                                                     |

## Населені пункти
До переписної області входять місто Вінніпег, муніципалітет Гедінлі, а також хутори, інші малі населені пункти та розосереджені поселення.

## Клімат
Середня річна температура становить 3,2°C, середня максимальна – 25,5°C, а середня мінімальна – -23,8°C. Середня річна кількість опадів – 557 мм.
| Клімат поселення                              | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення |
| Показник                                      | Січ.             | Лют.             | Бер.             | Квіт.            | Трав.            | Черв.            | Лип.             | Серп.            | Вер.             | Жовт.            | Лист.            | Груд.            |                  |
| Середній максимум, °C                         | −11,36           | −6,88            | 0,37             | 10,14            | 18,38            | 24,17            | 25,46            | 24,16            | 17,70            | 10,34            | −0,15            | −9,33            |                  |
| Середня температура, °C                       | −17,57           | −13,09           | −5,85            | 3,92             | 12,16            | 17,94            | 20,96            | 19,66            | 13,20            | 5,83             | −4,66            | −13,83           |                  |
| Середній мінімум, °C                          | −23,79           | −19,32           | −12,06           | −2,3             | 5,94             | 11,72            | 16,46            | 15,16            | 8,71             | 1,33             | −9,15            | −18,34           |                  |
| Норма опадів, мм                              | 20               | 15               | 28               | 33               | 62               | 96               | 85               | 78               | 54               | 39               | 26               | 21               |                  |
| Середньомісячна швидкість вітру, м/с          | 4.10             | 4.00             | 4.20             | 4.30             | 4.39             | 3.90             | 3.50             | 3.70             | 4.10             | 4.40             | 4.31             | 4.19             |                  |
| Середньомісячна сонячна радіація, кДж/м²·день | 4340             | 7433             | 12030            | 17076            | 19971            | 20956            | 21433            | 18337            | 12651            | 7513             | 4238             | 3255             |                  |
| --------------------------------------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- |
| Джерело:                                      |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |

title: Переписна область №11 (Манітоба)

wikitext:
{{Адміністративна одиниця
| назва               = Переписна область №11
| місцева_назва       = ''Division No. 11''
| країна              = {{CAN}}
| тип_регіону         = Провінція
| регіон              = {{CAN-MB}}
| населення           = 708 823<ref name="stat_population"/>
| щільність_населення = 1 240,1 ос/км²
| рік перепису        = 2016
| площа               = 571,6
}}
'''Переписна область №11''' ({{lang-en|Division No. 11}}) — переписна область в Канаді, у провінції [[Манітоба]].

== Населення ==
За даними перепису 2016 року<ref name="stat_population"/>, переписна область нараховувала 708823 жителів, показавши зростання на 6,3%, порівняно з 2011-м роком. Середня густина населення становила 1 240,1 осіб/км².

З [[Мови Канади|офіційних мов]] обидвома одночасно володіли 70 490 жителів, тільки англійською — 616 790, тільки французькою — 975, а 11 040 — жодною з них. Усього 179,575 осіб вважали рідною мовою не одну з офіційних, з них 3 585 — одну з корінних мов, а 7,900 — українську.<ref name="stat_lang"/>

Працездатне населення становило 67,1% усього населення, рівень безробіття — 6,5% (6,9% серед чоловіків та 6% серед жінок). 90,2% були найманими працівниками, 7,8% — самозайнятими<ref name="stat_labour"/>.

Середній дохід на особу становив $45 051 (медіана $35 020), при цьому для чоловіків — $52 354, а для жінок $38 188 (медіани — $40 278 та $30 725 відповідно)<ref name="stat_income"/>.

29,9% мешканців мали закінчену шкільну освіту, не мали закінченої шкільної освіти — 16,9%, 53,2% мали післяшкільну освіту, з яких 49,1% мали диплом бакалавра, або вищий, 4,780 осіб мали вчений ступінь<ref name="stat_education"/>.

{{bar box
|title=Статево-вікова структура населення<ref name="stat_population"/>
|width=400px
|barwidth=50%
|float=left
|caption=     — чоловіки
     — жінки
|bars=
{{bar percent 2| Всього |aqua|48.87| |value2=51.13|color2=lightcoral|text1=48,9%|text2=51,1%}}

{{bar percent 2| 0 — 14 років |aqua|8.65|16,8%|value2=8.19|color2=lightcoral}}
{{bar percent 2| 15 — 64 років |aqua|33.53|67,5%|value2=34.00|color2=lightcoral}}
{{bar percent 2| 65 і більше |aqua|6.69|15,6%|value2=8.94|color2=lightcoral}}

{{bar percent 2|
85 і більше
|aqua|0.78|2,4%|value2=1.66|color2=lightcoral}}
{{bar percent 2|
100 і більше
|aqua|0.00|0%|value2=0.03|color2=lightcoral}}

{{bar percent 2| Середній вік (років) |aqua|48.43|39,9|value2=51.57|color2=lightcoral|text1=38,6|text2=41,1}}
{{bar percent 2| Медіана (років) |aqua|48.26|38,8|value2=51.74|color2=lightcoral|text1=37,4|text2=40,1}}
}}
{{bar box
|title=Походження мешканців<ref name="stat_origin"/><ref name="stat_origin_expl"/>:
|width=400px
|left1=Походження
|right1=осіб
|float=left
|right2=%
|bars=
{{bar percent 2|Корінні американці|teal|12.46|right2=86 320}}
{{bar percent 2|Інше північноамериканське|darkgreen|17.05|right2=118 150}}
{{bar percent 2|Європейське|lightblue|64.1|right2=444 215}}
{{bar percent 2|
британське
|blue|33.32|right2=230 910}}
{{bar percent 2|
французьке
|red|12.08|right2=83 700}}
{{bar percent 2|
українське
|aqua|14.43|right2=100 005}}
{{bar percent 2|Карибське |maroon|1.3|right2=8 990}}
{{bar percent 2|Латинськоамериканське|green|1.59|right2=11 000}}
{{bar percent 2|Африканське |darkgrey|3.66|right2=25 380}}
{{bar percent 2|Азійське |orange|23.07|right2=159 885}}
{{bar percent 2|Океанійське |darkcyan|0.14|right2=965}}
}}
{{bar box
|title=Зайнятість населення за галузями (за класифікацією [[National Occupational Classification|NOC]])<ref name="stat_labour"/>:
|width=470px
|float=left
|bars=
{{bar percent 2|Управління|teal|38.8|9,4%}}
{{bar percent 2|Бізнес, фінанси та адміністрування|teal|67.8|16,4%}}
{{bar percent 2|Природничі та прикладні науки|teal|26.9|6,5%}}
{{bar percent 2|Охорона здоров'я|teal|35.5|8,5%}}
{{bar percent 2|Освіта, правозахист, муніципальні та урядові служби|teal|56.1|13,5%}}
{{bar percent 2|Мистецтво, культура, відпочинок та спорт|teal|11.6|2,8%}}
{{bar percent 2|Роздрібна торгівля та послуги|teal|100.0|24,1%}}
{{bar percent 2|Гуртова торгівля, транспорт та обладнання|teal|55.1|13,3%}}
{{bar percent 2|Природні ресурси, сільське господарство|teal|4.0|1%}}
{{bar percent 2|Виробництво|teal|18.9|4,6%}}
}}

{{clear}}

== Населені пункти ==

До переписної області входять місто [[Вінніпег]], муніципалітет [[Гедінлі]], а також хутори, інші малі населені пункти та розосереджені поселення.

== Клімат ==
Середня річна температура становить 3,2°C, середня максимальна – 25,5°C, а середня мінімальна – -23,8°C. Середня річна кількість опадів – 557 мм.<ref name=worldclim/><ref name=determ/>
{{Клімат міста
|Місто_род= поселення
|Джерело= <ref name=worldclim/><ref name=determ/>
| Січ_сер=-17.57           | Січ_сер_опади=20
| Лют_сер=-13.09           | Лют_сер_опади=15
| Бер_сер=-5.85           | Бер_сер_опади=28
| Кві_сер=3.92           | Кві_сер_опади=33
| Тра_сер=12.16           | Тра_сер_опади=62
| Чер_сер=17.94           | Чер_сер_опади=96
| Лип_сер=20.96           | Лип_сер_опади=85
| Сер_сер=19.66           | Сер_сер_опади=78
| Вер_сер=13.20           | Вер_сер_опади=54
| Жов_сер=5.83           | Жов_сер_опади=39
| Лис_сер=-4.66           | Лис_сер_опади=26
| Гру_сер=-13.83           | Гру_сер_опади=21

| Січ_сер_мін= -23.79       | Січ_сер_макс= -11.36
| Лют_сер_мін= -19.32       | Лют_сер_макс= -6.88
| Бер_сер_мін= -12.06       | Бер_сер_макс= 0.37
| Кві_сер_мін= -2.30       | Кві_сер_макс= 10.14
| Тра_сер_мін= 5.94       | Тра_сер_макс= 18.38
| Чер_сер_мін= 11.72       | Чер_сер_макс= 24.17
| Лип_сер_мін= 16.46       | Лип_сер_макс= 25.46
| Сер_сер_мін= 15.16       | Сер_сер_макс= 24.16
| Вер_сер_мін= 8.71       | Вер_сер_макс= 17.70
| Жов_сер_мін= 1.33       | Жов_сер_макс= 10.34
| Лис_сер_мін= -9.15       | Лис_сер_макс= -0.15
| Гру_сер_мін= -18.34       | Гру_сер_макс= -9.33

|Січ_вітер = 4.10	|Січ_рад = 4340
|Лют_вітер = 4.00	|Лют_рад = 7433
|Бер_вітер = 4.20	|Бер_рад = 12030
|Кві_вітер = 4.30	|Кві_рад = 17076
|Тра_вітер = 4.39	|Тра_рад = 19971
|Чер_вітер = 3.90	|Чер_рад = 20956
|Лип_вітер = 3.50	|Лип_рад = 21433
|Сер_вітер = 3.70	|Сер_рад = 18337
|Вер_вітер = 4.10	|Вер_рад = 12651
|Жов_вітер = 4.40	|Жов_рад = 7513
|Лис_вітер = 4.31	|Лис_рад = 4238
|Гру_вітер = 4.19	|Гру_рад = 3255
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=
<ref name="stat_population">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CD&Code1=4611&Geo2=PR&Code2=46&B1=Population|title=Census Profile, 2016 Census. Population | publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=05 лютого 2020}}</ref>
<ref name="stat_lang">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CD&Code1=4611&Geo2=PR&Code2=46&B1=Language|title=Census Profile, 2016 Census. Language| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=05 лютого 2020}}</ref>
<ref name="stat_labour">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CD&Code1=4611&Geo2=PR&Code2=46&B1=Labour|title=Census Profile, 2016 Census. Labour| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=05 лютого 2020}}</ref>
<ref name="stat_income">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CD&Code1=4611&Geo2=PR&Code2=46&B1=Income|title=Census Profile, 2016 Census. Income| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=05 лютого 2020}}</ref>
<ref name="stat_education">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CD&Code1=4611&Geo2=PR&Code2=46&B1=Education|title=Census Profile, 2016 Census. Education| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=05 лютого 2020}}</ref>
<ref name="stat_origin">{{cite web|url=https://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2016/dp-pd/prof/details/page.cfm?Lang=E&Geo1=CD&Code1=4611&Geo2=PR&Code2=46&B1=Ethnic%20origin|title=Census Profile, 2016 Census. Ethnic origin| publisher=[[Статистична служба Канади]] | accessdate=05 лютого 2020}}</ref>
<ref name="stat_origin_expl">сума відсотків може не дорівнювати 100, оскільки респонденти могли вказувати не одне походження. Детальніше див. джерело</ref>
<ref name=worldclim>{{citeweb|url=http://www.worldclim.org|title=Worldclim 2: New 1-km spatial resolution climate surfaces for global land areas. |authors=Fick, S.E., R.J. Hijmans|year=2017|publisher=International Journal of Climatology. }}</ref>
<ref name=determ>Значення визначено за географічними координатами поселення із роздільною здатністю 2,5'</ref>
}}

{{Манітоба}}
[[Категорія:Переписні області Манітоби]]

title: Division No. 11

Країна: Канада

Провінція: Манітоба


text:
# Динатрію фосфат
Динатрію фосфат, або динатрію гідрофосфат, або натрію фосфат двоосновний — неорганічна сполука з формулою Na2HPO4. Це один з кількох фосфатів натрію. Сіль відома в безводній формі, а також у формах з 2, 7, 8 і 12 гідратами. Всі вони є водорозчинними білими порошками; безводна сіль гігроскопічна.
pH водного розчину динатрію гідрофосфату становить від 8,0 до 11,0, що означає, що він помірно основний:
HPO42− + H2O  H2PO4− + OH−

## Отримання та реакції
Динатрію фосфат можна отримати шляхом нейтралізації ортофосфатної кислоти гідроксидом натрію:
H3PO4 + 2 NaOH → HNa2PO4 + 2 H2O
Промислово виробляється двоетапним процесом, шляхом обробки дикальційфосфату гідросульфатом натрію, який осаджує сульфат кальцію:
CaHPO4 + NaHSO4 → NaH2PO4 + CaSO4
На другому етапі отриманий розчин мононатрію фосфату частково нейтралізують:
NaH2PO4 + NaOH → HNa2PO4 + H2O

## Використання
Динатрію фосфат використовується в поєднанні з тринатрійфосфатом в харчових продуктах і для пом'якшення води. У харчових продуктах він використовується для регулювання рівня pH. Його наявність перешкоджає коагуляції під час приготування згущеного молока. Так само він використовується як добавка проти злипання в порошкоподібних продуктах. Використовується в десертах і пудингах, наприклад у Cream of Wheat для прискорення часу приготування та пудингу швидкого приготування Jell-O для загущення. При обробці води він уповільнює утворення кальцієвого нальоту. Він також міститься в деяких мийних і чистячих засобах.
Нагрівання твердого динатрію фосфату дає корисну сполуку тетранатрій пірофосфат:
2 HNa2PO4 → Na4P2O7 + H2O

### Проносне
Одноосновний і двоосновний фосфат натрію використовуються як сольовий проносний засіб для лікування запорів або для очищення кишечника перед колоноскопією.

title: Динатрію фосфат

wikitext:
{{Речовина
| Verifiedfields = changed
| Watchedfields  = changed
| verifiedrevid  = 457118728
| Name           =
| ImageFile      = Disodium hydrogen phosphate.png
| ImageSize      = 150px
| ImageAlt       = Структурна формула динатрію фосфату
| ImageFile1     = Disodium phosphate 3D spacefill.png
| ImageSize1     = 250
| ImageAlt1      = Кулестержнева модель складових іонів динатрію фосфату
| IUPACName      = Динатрію гідрофосфат
| OtherNames     = Динатрію гідрогенортофосфат
Динатрію гідрофосфат
Натрію фосфат двоосновний
динатрію фосфат
двоосновний фосфат натрію
Ацетест
| SystematicName =
| Section1       = {{Речовина Ідентифікатори
| ChemSpiderID_Ref = {{chemspidercite|correct|chemspider}}
| ChemSpiderID = 22625
| UNII_Ref = {{fdacite|correct|FDA}}
| UNII = 22ADO53M6F
| UNII2_Ref = {{fdacite|correct|FDA}}
| UNII2 = 94255I6E2T
| UNII2_Comment = (dihydrate)
| UNII3_Ref = {{fdacite|correct|FDA}}
| UNII3 = 70WT22SF4B
| UNII3_Comment = (heptahydrate)
| UNII4_Ref = {{fdacite|correct|FDA}}
| UNII4 = E1W4N241FO
| UNII4_Comment = (dodecahydrate)
| InChI = 1/2Na.H3O4P/c;;1-5(2,3)4/h;;(H3,1,2,3,4)/q2*+1;/p-3
| ChEMBL_Ref = {{ebicite|correct|EBI}}
| ChEMBL = 1060
| ChEBI_Ref = {{ebicite|correct|EBI}}
| ChEBI = 34683
| SMILES = [Na+].[Na+].[O-]P([O-])([O-])=O
| InChIKey = BNIILDVGGAEEIG-DFZHHIFOAK
| StdInChI_Ref = {{stdinchicite|changed|chemspider}}
| StdInChIKey = BNIILDVGGAEEIG-UHFFFAOYSA-K
| StdInChI = 1S/2Na.H3O4P/c;;1-5(2,3)4/h;;(H3,1,2,3,4)/q2*+1;/p-3
| StdInChIKey_Ref = {{stdinchicite|changed|chemspider}}
| CASNo = 7558-79-4
| CASNo_Ref = {{cascite|correct|CAS}}
| CASNo2_Ref = {{cascite|correct|CAS}}
| CASNo2 = 10028-24-7
| CASNo2_Comment = (dihydrate)
| CASNo3_Ref = {{cascite|correct|CAS}}
| CASNo3 = 7782-85-6
| CASNo3_Comment = (heptahydrate)
| CASNo4_Ref = {{cascite|correct|CAS}}
| CASNo4 = 10039-32-4
| CASNo4_Comment = (dodecahydrate)
| PubChem = 24203
| EINECS = 231-448-7
| RTECS = WC4500000
  }}
| Section2       = {{Речовина Властивості
| Formula = Na2HPO4
| MolarMass = 141,96 г/моль (безводний)
177,99 г/моль (дигідрат)
268,07 г/моль (гептагідрат)
| Appearance = Біла кристалічна тверда речовина
| RefractIndex = 1,35644..1,35717 при 20°C
| Odor = без запаху
| Density = 1,7 г/см3
| MeltingPtC = 250
| MeltingPt_notes = decomposes
| Solubility = 7,7 г/100 мл (20 °C)
 11,8 г/100 мл (25 °C, гептагідрат)
| SolubleOther = нерозчинний в спирті
| pKa = 2,15, 6,82, 12,35
| LogP = -5,8
| MagSus = −56,6·10−6 см3/моль
  }}
| Section3       =
| Section4       =
| Section5       =
| Section6       =
| Section7       = {{Речовина Небезпеки
| ExternalSDS = [http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics1129.htm ICSC 1129]
| NFPA-H = 1
| NFPA-F = 0
| NFPA-R = 0
| MainHazards = Подразливий
| FlashPt = Негорючий
| LD50 = 17000 мг/кг (щури, орально)
  }}
| Section8       = {{Речовина Пов'язані
| OtherAnions = {{Не перекладено|Динатрію гідрофосфіт|натрію фосфіт||Disodium hydrogen phosphite}}
| OtherCations = {{Не перекладено|Дикалій фосфат|||Dipotassium phosphate}}
[[Гідрофосфат амонію]]
| OtherCompounds = [[Monosodium phosphate]]
[[Trisodium phosphate]]
  }}
}}
'''Динатрію фосфат''', або '''динатрію гідрофосфат''', або '''натрію фосфат двоосновний''' — [[Неорганічні сполуки|неорганічна сполука]] з формулою Na2HPO4. Це один з кількох {{Не перекладено|Фосфати натрію|фосфатів натрію||Sodium phosphates}}. Сіль відома в безводній формі, а також у формах з 2, 7, 8 і 12 [[Кристалізаційна вода|гідратами]]. Всі вони є водорозчинними білими порошками; безводна сіль [[Гігроскопічність|гігроскопічна]].<ref>{{Cite web |url=http://www.ffcr.or.jp/zaidan/FFCRHOME.nsf/7bd44c20b0dc562649256502001b65e9/916cae3da5a8a11b49256f320018877f/$FILE/D121.pdf |title=Physical data (pdf) |access-date=6 березня 2007 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110717102830/http://www.ffcr.or.jp/zaidan/FFCRHOME.nsf/7bd44c20b0dc562649256502001b65e9/916cae3da5a8a11b49256f320018877f/$FILE/D121.pdf |archive-date=17 липня 2011 |url-status=dead }}</ref>

[[pH]] водного розчину динатрію гідрофосфату становить від 8,0 до 11,0, що означає, що він помірно [[Основи (хімія)|основний]]:
: HPO42− + H2O {{eqm}} H2PO4− + OH−

== Отримання та реакції ==
Динатрію фосфат можна отримати шляхом нейтралізації [[Ортофосфатна кислота|ортофосфатної кислоти]] [[Гідроксид натрію|гідроксидом натрію]]:
: H3PO4 + 2 NaOH → HNa2PO4 + 2 H2O

Промислово виробляється двоетапним процесом, шляхом обробки [[Дикальцій фосфат|дикальційфосфату]] [[Гідросульфат натрію|гідросульфатом натрію]], який осаджує [[сульфат кальцію]]:<ref name=Ullmann>Клаус Шредтер, Герхард Беттерманн, Томас Стаффель, Фрідріх Валь, Томас Кляйн, Томас Гофман «Phosphoric Acid and Phosphates» in ''Ullmann's Encyclopedia of Industrial Chemistry'' 2008, Wiley-VCH, Weinheim. {{DOI|10.1002/14356007.a19_465.pub3}}</ref>
: CaHPO4 + NaHSO4 → NaH2PO4 + CaSO4
На другому етапі отриманий розчин мононатрію фосфату частково нейтралізують:
: NaH2PO4 + NaOH → HNa2PO4 + H2O

== Використання ==
Динатрію фосфат використовується в поєднанні з {{Не перекладено|Тринатрій фосфат|тринатрійфосфатом||Trisodium phosphate}} в харчових продуктах і для пом'якшення води. У харчових продуктах він використовується для регулювання рівня pH. Його наявність перешкоджає коагуляції під час приготування згущеного молока. Так само він використовується як добавка проти злипання в порошкоподібних продуктах.<ref>{{Cite web |url=http://www.sciencelab.com/msds.php?msdsId=9925023 |title=MSDS |access-date=26 вересня 2011 |archive-url=https://web.archive.org/web/20171028050920/http://www.sciencelab.com/msds.php?msdsId=9925023 |archive-date=28 жовтня 2017 |url-status=dead }}</ref> Використовується в десертах і пудингах, наприклад у {{Не перекладено|Cream of Wheat|||Cream of Wheat}} для прискорення часу приготування та пудингу швидкого приготування Jell-O для загущення. При обробці води він уповільнює {{Не перекладено|Забрудення|утворення кальцієвого нальоту||Fouling}}. Він також міститься в деяких мийних і чистячих засобах.<ref name=Ullmann/>

Нагрівання твердого динатрію фосфату дає корисну сполуку {{Не перекладено|тетранатрій пірофосфат|||Tetrasodium pyrophosphate}}:
: 2 HNa2PO4 → Na4P2O7 + H2O

=== Проносне ===
Одноосновний і двоосновний фосфат натрію використовуються як [[Проносне|сольовий проносний засіб]] для лікування [[запор]]ів або для очищення кишечника перед [[Колоноскопія|колоноскопією]].<ref>{{Cite web | url = http://wishardhealth.kramesonline.com/Medications/26,1558 | title = Sodium Phosphate, Dibasic, Sodium Phosphate, Monobasic Oral solution | publisher = Krames Patient Education | access-date = 29 жовтня 2009 | archive-url = https://archive.today/20130128005243/http://wishardhealth.kramesonline.com/Medications/26,1558 | archive-date = 28 січня 2013 | url-status = dead }}</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* {{Commonscat-inline}}

{{Сполуки натрію}}

[[Категорія:Сполуки натрію]]
[[Категорія:Харчові загущувачі]]
[[Категорія:Гідрофосфати]]

title: Динатрію фосфат

Назва за IUPAC: Динатрію гідрофосфат

Інші назви: Динатрію гідрогенортофосфат · Динатрію гідрофосфат · Натрію фосфат двоосновний · динатрію фосфат · двоосновний фосфат натрію · Ацетест

title: Ідентифікатори

title: Властивості

Молярна маса: 141,96 г/моль (безводний) · 177,99 г/моль (дигідрат) · 268,07 г/моль (гептагідрат)

Зовнішній вигляд: Біла кристалічна тверда речовина

Запах: без запаху

Розчинність: нерозчинний в спирті

title: Небезпеки

ЛД50: 17000 мг/кг (щури, орально)

Головні небезпеки: Подразливий

Температура спалаху: Негорючий

title: Пов'язані речовини

Інші аніони: натрію фосфіт

Інші катіони: Дикалій фосфат · Гідрофосфат амонію

Пов'язані речовини: Якщо не зазначено інше, дані наведено для речовин у стандартному стані (за 25 °C, 100 кПа)

Пов'язані речовини: Інструкція з використання шаблону

Пов'язані речовини: Примітки картки


text:
# Міжнародний університет LCC
Міжнародний університет LCC  (лит. LCC tarptautinis universitetas) — державний та міжнародний гуманітарний навчальний заклад у Клайпеді, Литва. Університет засновано 1991 року шляхом залучення литовських, канадських та американських фундацій. LCC зарекомендував себе унікальним, інноваційним, інтерактивним навчальним осередком. LCC спрямований на розвиток особистостей студентів та їх спрямування на активну участь у різноманітних проектах.

## Акредитація
Литовська республіка офіційно визнала програми бакалавра і магістра міжнародного університету LCC. В Інтернеті є список усіх начальник закладів Литви. В університету присутня ліцензія, видана Міністерством освіти та науки Литви, що уповноважує Міжнародний університет LCC надавати навчальні програми бакалаврату і магістратури.
Міжнародний університет LCC є частиною системи вищої освіти Литви, тому 2013 року університет пройшов обов'язкове зовнішнє оцінювання.
Процес оцінювання включав у себе самостійний звіт, виконаний безпосередньо університетом, а також візит міжнародної групи експертів.
Рішення з акредитації також включає в себе рекомендації, які LCC запроваджує у План роботи університету.

## Навчальні програми
Студенти Міжнародного університету LCC навчаються за шістьома бакалаврськими напрямками за вибором: Міжнародне бізнес адміністрування, Англійська мова та література, Психологія, Богослів'я, Сучасні комунікації, Міжнародні відносини та розвиток. LCC також надає магістерські програми: Навчання англійської носіїв інших мов (TESOL) та Міжнародна програма з менеджменту у співпраці з Тейлорським університетом (штат Індіана, США).
Програми магістратури створені для працівників-професіоналів з метою отримання ступеня магістра в режимі змішаного навчання, яке включає очні та онлайн заняття.
В університеті є можливим навчання на «подвійний диплом» у рамках основних програм.
Усі навчальні програми пройшли зовнішнє оцінювання і були затверджені незалежним громадським закладом — Центром оцінювання якості освіти.

## Університетська спільнота
На тепер в університеті навчаються 650 студентів (50 % з Литви та 50 % закордонних студентів) із 25 країн світу. Кожного семестру в університет переводяться 35 студентів із північноамериканських університетів. Третина викладацького складу університету є литовцями, натомість дві третини викладачів є з Канади, Сполучених Штатів та з Європи.

## Ціль LCC

### Місія
Міжнародний університет LCC надає гуманітарну освіту в контексті інтернаціональної навчальної спільноти на основі християнських цінностей, яке культивує у студентів LCC лідерів як слуг свого суспільства.

### Концепція
Концепцією LCC є залучення студентів до навчального процесу, щоб сприяти появі нового покоління лідерів Східної Європи і пострадянського простору, що володіють критичним мисленням та підтримують демократичні цінності, що розвивають ринкову економіку і відтворюють громадське суспільство на основі християнського світогляду.

### Основні принципи
- Віра, що гуманітарна освіта об'єднує навчання та всі аспекти життя в єдине ціле.
- Сповідування християнського світогляду, що закликає усіх до росту в істині і відродження через міць Євангелія Ісуса Христа.
- Сприйняття спільноти як безпечного середовища, де до людей відносяться з повагою, підтримкою та довірою, одночасно визнаючи і закріплюючи їх почуття власної гідності.
- Прагнення до щирих і довірливих взаємовідносин.
- Цінування різноманітності культур та традицій, особистостей та точок зору[3].

### Основні постулати християнської місії LCC
- Християнська місія Міжнародного університету LCC базується на історичному християнському віросповіданні, догмати якого викладені в Нікео-Цареградському і Апостольському символах віри.
- Біблія слугує беззаперечним авторитетом і основою теологічної освіти в Міжнародному університеті LCC.
- Міжнародний університет LCC є християнським університетом, а не релігійною організацією чи її підрозділом.
- Община університету з повагою ставиться до різних християнських домінацій. Університет прагне того, щоб студенти закріпили зв'язок зі своїми церквами, а також з християнською общиною в цілому, а також ознайомились з різними християнськими конфесіями.
- Однією з цілей Міжнародного університету LCC є культивування у студентах розуміння того, що все створене Господом є об'єктом прикладення любові Ісуса Христа. LCC заохочує вміння студентів пов'язати своє життя із Божим задумом преображення усього творіння у християнську віру зі всіма аспектами життя[3].

## Керівництво
Міжнародний університет LCC унікальний і тим, що він діє у декількох країнах як некомерційна організація, до того ж його університетське містечко розташоване в Литві, а благодійне фінансування поступає з різних джерел, переважно з північноамериканських. Також LCC частково компенсує оплату за послуги вищої освіти для студентів із більш ніж 25 країн, виконуючи частину своєї встановленої місії. Таким чином, LCC повинен виконували умови нормативних актів Канади, Сполучених Штатів і Литовської республіки про організаційно-правову форму юридичної особи, не ставлячи собі за ціль отримання прибутку, а також повинен здійснювати керівництво своєю організацією відповідно до моделей корпорацій цих держав.
Керівництво LCC здійснюється головним чином незалежною Радою директорів, до складу якої входять представники з Північної Америки та Литви. LCC отримує фінансування та грошові кошти з різних джерел, більшу частину з Американського благодійного фонду (англ. American charitable foundation) і Канадського благодійного фонду (англ. Canadian charitable foundation). У LCC налагоджені стратегічно важливі взаємовідносини з Литовським християнським фондом (лит. (Lietuvos krikščioniškas fondas), що мають історичне значення для університету. У додаток до цього, LCC отримує пожертвування у негрошовій формі з низки джерел. Окрім цього, разом із спеціалістами з Литви та Північної Америки частина професорсько-викладацького складу і службового персоналу LCC спрямована різними місіонерськими групами. LCC дотримується положень з бухгалтерського обліку та податкового законодавства й регулярно проходить аудиторські перевірки як в США, так і в Литві. У зв'язку з цим, LCC дотримується передових методів ведення ділових відносин, прагнучи прозорості, відповідальності і дотримання морального кодексу ділової етики.
У плані структурної схеми організації, у LCC є ректор і типова для американсько-канадського університету структура організації відповідно до функцій — відділи: навчально-методичний, комерції та фінансів, кадрів, маркетингу і приймальний, студентського життя та розвитку/просування. Засідання Ради директорів, що складається з 12 членів, які представляють різноманітні професійні кола і володіють різним досвідом, проходять двічі на рік і сприяють формування LCC шляхом розробки рекомендацій щодо політики, контролю і глобальної концепції університету.

## Студентське містечко
У серпні 1999 року LCC завів новий заклад у Клайпеді на вулиці Кретінґос. У додаток до будівель, що існують, генеральний план розвитку університетського містечка передбачає в майбутньому будівництво навколо невеликого озерця студентських гуртожитків і додаткових приміщень для академічних цілей.

### Центр DeFehr
Центр Defehr займає площу 4300 квадратних метрів і складається з 12 аудиторій, бібліотеки, лінгафонного і комп'ютерного кабінетів та офісів для адміністрації і професорсько-викладацького складу.

#### Бібліотека
Бібліотека Balčiūnai містить не тільки велику кількість інформаційних джерел для підготовки дослідницьких робіт, презентацій і рефератів, але й надає студентам хороші умови для навчання. У фондах бібліотеки є 22 000 різних книжок англійською мовою, 15 000 підручників, великий обсяг періодичної літератури, аудіо- і відеоматеріали, а також є доступ до наукових Інтернет-ресурсів. Завдяки єдиній комп'ютеризованій бібліотечній системі пошуку можна з легкістю знайти будь-яке видання у фондах бібліотеки.

#### Комп'ютерний кабінет
Комп'ютерний кабінет складається з 2 аудиторій із 40 комп'ютерами з програмами Microsoft Office Professional та доступом до Інтернету.

#### Зал Neufeld
Зал Neufeld являє собою лекторій на 230 місць, що використовується для проведення лекцій, великих зібрань та концертів. Сидячі місця в залі розташовані за принципом кінотеатру. Зал оснащений комп'ютерною і мультимедійною технікою, а також широким екраном.

### Гуртожитки
У власності університету є два гуртожитки
Гуртожиток Neumann було побудовано 2007 року. У ньому проживає 196 студентів.
Гуртожиток знаходиться у самому центрі університетського містечка, завдяки чому його жителі за 2 хвилини можуть попасти в аудиторії, адміністративні приміщення, спортзал і кафе.
.
Восени 2011 року гуртожиток Енс (Enns Hall) відкрив двері для 140 студентів. На першому поверсі розташовані 8 квартир для викладачів і робочого складу університету LCC. На інших чотирьох поверхах, окрім студентських кімнат, знаходяться читальний зал з кабінками для індивідуальної роботи і двома кабінетами для роботи в групах..

### Центр Michealsen
Центр Michealsen в LCC — це багатофункціональна будівля, призначена для потреб не лиш студентсько-викладацької спільноти LCC, але й мешканців Клайпеди. Центр площею 2500 квадратних метрів може вмістити більше 1000 людей під час спортивних заходів і більше 1600 людей — під час культурних заходів. Поряд із спортзалом функціонує також тренажерний зал.
Зал легко перетворюється у велику залу для культурних і громадських заходів і зібрань. Завдяки переносній сцені, звуковій системі і освітлювальному обладнанню, центр Michaelsen прекрасно підходить для проведення театральних вистав і концертів. У простому фоє, що прилягає до залу, можна проводити бенкети, прийоми та конференції.

title: Міжнародний університет LCC

wikitext:
{{Картка:Університет
|назва              =  Міжнародний університет LCC
|абревіатура        =
|емблема            = Міжнародний університет LCC.svg
|зображення         =
|підпис             =
|оригінал           = LCC International University
|назва латиною      =
|міжнародна назва   =
|девіз              =
|рік заснування     = 1991
|дата заснування    =
|день вишу          =
|рівень акредитації =
|президент          =
|ректор             = Марлін Волл
|декан              =
|розташування       = Клайпеда, Литва
|тип                =
|бюджет             =
|студенти           =
|інтерни            =
|співробітники      =
|аспіранти          =
|докторанти         =
|доктори            =
|професори          =
|кандидати          =
|доценти            =
|викладачі          =
|положення          =
|кольори            =
|кількість факультетів =
|кампус             = Інформація про університетський кампус.
|приналежність      =
|сайт               = http://www.lcc.lt
|нагороди           =
|адреса             = Вулиця Кретінгос 36, Клайпеда, Литва
|примітки           =
}}
'''Міжнародний університет LCC ''' ({{lang-lt|LCC tarptautinis universitetas}}) — державний та міжнародний гуманітарний навчальний заклад у [[Клайпеда|Клайпеді]], [[Литва]]. Університет засновано 1991 року шляхом залучення литовських, [[Канада|канадських]] та [[Сполучені Штати Америки|американських]] фундацій. LCC зарекомендував себе унікальним, інноваційним, інтерактивним навчальним осередком. LCC спрямований на розвиток особистостей студентів та їх спрямування на активну участь у різноманітних проектах.

== Акредитація ==
Литовська республіка офіційно визнала програми [[Бакалавр|бакалавра]] і [[Магістр|магістра]] міжнародного університету LCC. В Інтернеті є список усіх начальник закладів Литви. В університету присутня ліцензія, видана Міністерством освіти та науки Литви, що уповноважує Міжнародний університет LCC надавати навчальні програми [[Бакалаврат|бакалаврату]] і [[Магістратура (вища освіта)|магістратури]].

Міжнародний університет LCC є частиною системи вищої освіти Литви, тому 2013 року університет пройшов обов'язкове зовнішнє оцінювання.

Процес оцінювання включав у себе самостійний звіт, виконаний безпосередньо університетом, а також візит міжнародної групи експертів.

Рішення з акредитації також включає в себе рекомендації, які LCC запроваджує у План роботи університету<ref name=":0">{{Cite web|title = Facts and Figures {{!}} lcc.lt|url = http://www.lcc.lt/home/about-us/facts-figures/|website = www.lcc.lt|accessdate = 2016-01-02|archive-date = 1 січня 2016|archive-url = https://web.archive.org/web/20160101143359/http://www.lcc.lt/home/about-us/facts-figures/}}</ref>.

== Навчальні програми ==
[[Файл:Ukrainian students in LCC.jpg|thumb|234x234px|Студенти-міжнародники з України в LCC]]
Студенти Міжнародного університету LCC навчаються за шістьома бакалаврськими напрямками за вибором: Міжнародне бізнес адміністрування, [[Англійська мова]] та [[Англійська література|література]], [[Психологія]], [[Богослів'я]], Сучасні комунікації, [[Міжнародні відносини]] та розвиток. LCC також надає магістерські програми: Навчання англійської носіїв інших мов (TESOL) та Міжнародна програма з менеджменту у співпраці з [[Тейлорський університет|Тейлорським університетом]] ([[Індіана|штат Індіана]], США).

Програми магістратури створені для працівників-професіоналів з метою отримання ступеня магістра в режимі змішаного навчання, яке включає очні та онлайн заняття.

В університеті є можливим навчання на «подвійний диплом» у рамках основних програм.

Усі навчальні програми пройшли зовнішнє оцінювання і були затверджені незалежним громадським закладом — Центром оцінювання якості освіти<ref name=":0" />.

== Університетська спільнота ==
На тепер в університеті навчаються 650 студентів (50 % з Литви та 50 % закордонних студентів) із 25 країн світу. Кожного семестру в університет переводяться 35 студентів із північноамериканських університетів. Третина викладацького складу університету є литовцями, натомість дві третини викладачів є з Канади, Сполучених Штатів та з Європи<ref name=":0" />.

== Ціль LCC ==

=== Місія ===
Міжнародний університет LCC надає гуманітарну освіту в контексті інтернаціональної навчальної спільноти на основі [[Християнство|християнських]] цінностей, яке культивує у студентів LCC лідерів як слуг свого суспільства<ref name=":1">{{Cite web|title = Цель LCC {{!}} lcc.lt|url = http://www.lcc.lt/ru/glavnaja/o-nas/cel-lcc/|website = www.lcc.lt|accessdate = 2016-01-02|archiveurl = https://web.archive.org/web/20160307000858/https://www.lcc.lt/ru/glavnaja/o-nas/cel-lcc/|archivedate = 2016-03-07|deadurl = yes}}</ref>.

=== Концепція ===
Концепцією LCC є залучення студентів до навчального процесу, щоб сприяти появі нового покоління лідерів Східної Європи і пострадянського простору, що володіють критичним мисленням та підтримують демократичні цінності, що розвивають ринкову економіку і відтворюють громадське суспільство на основі християнського світогляду<ref name=":1" />.

=== Основні принципи ===
* Віра, що гуманітарна освіта об'єднує навчання та всі аспекти життя в єдине ціле.
* Сповідування християнського світогляду, що закликає усіх до росту в істині і відродження через міць [[Євангеліє|Євангелія]] [[Ісус Христос|Ісуса Христа]].
* Сприйняття спільноти як безпечного середовища, де до людей відносяться з повагою, підтримкою та довірою, одночасно визнаючи і закріплюючи їх почуття власної гідності.
* Прагнення до щирих і довірливих взаємовідносин.
* Цінування різноманітності культур та традицій, особистостей та точок зору<ref name=":1" />.

=== Основні постулати християнської місії LCC ===
* Християнська місія Міжнародного університету LCC базується на історичному християнському віросповіданні, догмати якого викладені в Нікео-Цареградському і Апостольському символах віри.
* [[Біблія]] слугує беззаперечним авторитетом і основою теологічної освіти в Міжнародному університеті LCC.
* Міжнародний університет LCC є християнським університетом, а не релігійною організацією чи її підрозділом.
* Община університету з повагою ставиться до різних християнських домінацій. Університет прагне того, щоб студенти закріпили зв'язок зі своїми церквами, а також з християнською общиною в цілому, а також ознайомились з різними християнськими конфесіями.
* Однією з цілей Міжнародного університету LCC є культивування у студентах розуміння того, що все створене Господом є об'єктом прикладення любові Ісуса Христа. LCC заохочує вміння студентів пов'язати своє життя із Божим задумом преображення усього творіння у християнську віру зі всіма аспектами життя<ref name=":1" />.

== Керівництво ==
Міжнародний університет LCC унікальний і тим, що він діє у декількох країнах як некомерційна організація, до того ж його університетське містечко розташоване в Литві, а благодійне фінансування поступає з різних джерел, переважно з північноамериканських. Також LCC частково компенсує оплату за послуги вищої освіти для студентів із більш ніж 25 країн, виконуючи частину своєї встановленої місії. Таким чином, LCC повинен виконували умови нормативних актів Канади, Сполучених Штатів і Литовської республіки про організаційно-правову форму юридичної особи, не ставлячи собі за ціль отримання прибутку, а також повинен здійснювати керівництво своєю організацією відповідно до моделей корпорацій цих держав.

Керівництво LCC здійснюється головним чином незалежною Радою директорів, до складу якої входять представники з Північної Америки та Литви. LCC отримує фінансування та грошові кошти з різних джерел, більшу частину з Американського благодійного фонду ({{lang-en|American charitable foundation}}) і Канадського благодійного фонду ({{lang-en|Canadian charitable foundation}}). У LCC налагоджені стратегічно важливі взаємовідносини з Литовським християнським фондом (лит. (Lietuvos krikščioniškas fondas), що мають історичне значення для університету. У додаток до цього, LCC отримує пожертвування у негрошовій формі з низки джерел. Окрім цього, разом із спеціалістами з Литви та Північної Америки частина професорсько-викладацького складу і службового персоналу LCC спрямована різними місіонерськими групами. LCC дотримується положень з бухгалтерського обліку та податкового законодавства й регулярно проходить аудиторські перевірки як в США, так і в Литві. У зв'язку з цим, LCC дотримується передових методів ведення ділових відносин, прагнучи прозорості, відповідальності і дотримання морального кодексу ділової етики.

У плані структурної схеми організації, у LCC є ректор і типова для американсько-канадського університету структура організації відповідно до функцій — відділи: навчально-методичний, комерції та фінансів, кадрів, маркетингу і приймальний, студентського життя та розвитку/просування. Засідання Ради директорів, що складається з 12 членів, які представляють різноманітні професійні кола і володіють різним досвідом, проходять двічі на рік і сприяють формування LCC шляхом розробки рекомендацій щодо політики, контролю і глобальної концепції університету<ref>{{Cite web|title = Governance {{!}} lcc.lt|url = http://www.lcc.lt/home/about-us/governance/|website = www.lcc.lt|accessdate = 2016-01-02|archiveurl = https://web.archive.org/web/20151224194903/http://www.lcc.lt/home/about-us/governance/|archivedate = 2015-12-24|deadurl = yes}}</ref>.

== Студентське містечко ==
[[Файл:LCC_International_University.jpg|thumb|Головний кампус]]
У серпні 1999 року LCC завів новий заклад у Клайпеді на вулиці Кретінґос. У додаток до будівель, що існують, генеральний план розвитку університетського містечка передбачає в майбутньому будівництво навколо невеликого озерця студентських гуртожитків і додаткових приміщень для академічних цілей<ref name=":2">{{Cite web|title = Campus {{!}} lcc.lt|url = http://www.lcc.lt/home/about-us/campus-facilities/|website = www.lcc.lt|accessdate = 2016-01-02|archiveurl = https://web.archive.org/web/20151224194853/http://www.lcc.lt/home/about-us/campus-facilities/|archivedate = 2015-12-24|deadurl = yes}}</ref>.

=== Центр DeFehr ===
Центр Defehr займає площу 4300 квадратних метрів і складається з 12 аудиторій, бібліотеки, лінгафонного і комп'ютерного кабінетів та офісів для адміністрації і професорсько-викладацького складу<ref name=":2" />.

==== Бібліотека ====
Бібліотека Balčiūnai містить не тільки велику кількість інформаційних джерел для підготовки дослідницьких робіт, презентацій і рефератів, але й надає студентам хороші умови для навчання. У фондах бібліотеки є 22 000 різних книжок англійською мовою, 15 000 підручників, великий обсяг періодичної літератури, аудіо- і відеоматеріали, а також є доступ до наукових Інтернет-ресурсів. Завдяки єдиній комп'ютеризованій бібліотечній системі пошуку можна з легкістю знайти будь-яке видання у фондах бібліотеки<ref name=":2" />.

==== Комп'ютерний кабінет ====
Комп'ютерний кабінет складається з 2 аудиторій із 40 комп'ютерами з програмами Microsoft Office Professional та доступом до Інтернету<ref name=":2" />.

==== Зал Neufeld ====
Зал Neufeld являє собою лекторій на 230 місць, що використовується для проведення лекцій, великих зібрань та концертів. Сидячі місця в залі розташовані за принципом кінотеатру. Зал оснащений комп'ютерною і мультимедійною технікою, а також широким екраном<ref name=":2" />.

=== Гуртожитки ===
У власності університету є два гуртожитки
Гуртожиток Neumann було побудовано 2007 року. У ньому проживає 196 студентів.

Гуртожиток знаходиться у самому центрі університетського містечка, завдяки чому його жителі за 2 хвилини можуть попасти в аудиторії, адміністративні приміщення, спортзал і кафе.
<ref name=":2" />.

Восени 2011 року гуртожиток Енс (Enns Hall) відкрив двері для 140 студентів. На першому поверсі розташовані 8 квартир для викладачів і робочого складу університету LCC. На інших чотирьох поверхах, окрім студентських кімнат, знаходяться читальний зал з кабінками для індивідуальної роботи і двома кабінетами для роботи в групах.<ref name=":2" />.

=== Центр Michealsen ===
Центр Michealsen в LCC — це багатофункціональна будівля, призначена для потреб не лиш студентсько-викладацької спільноти LCC, але й мешканців Клайпеди. Центр площею 2500 квадратних метрів може вмістити більше 1000 людей під час спортивних заходів і більше 1600 людей — під час культурних заходів. Поряд із спортзалом функціонує також тренажерний зал.

Зал легко перетворюється у велику залу для культурних і громадських заходів і зібрань. Завдяки переносній сцені, звуковій системі і освітлювальному обладнанню, центр Michaelsen прекрасно підходить для проведення театральних вистав і концертів. У простому фоє, що прилягає до залу, можна проводити бенкети, прийоми та конференції<ref name=":2" />.

== Посилання ==
* [http://www.lcc.lt Вебсайт університету]

== Примітки ==
{{примітки}}
[[Категорія:Навчальні заклади, засновані 1991]]
[[Категорія:Університети Литви]]
[[Категорія:Клайпеда]]
[[Категорія:Засновані в Литві 1991]]

title: |рівень акредитації |кількість факультетів

Країна: Литва

Розташування: Клайпеда, Литва

Ректор: Марлін Волл

Членство у: Lithuanian Research Library Consortiumd

Кампус: Інформація про університетський кампус.

Адреса: Вулиця Кретінгос 36, Клайпеда, Литва


text:
# Марцянув (Турецький повіт)
Марцянув (пол. Marcjanów) — село в Польщі, у гміні Кавенчин Турецького повіту Великопольського воєводства.
Населення — 172 особи (2011).
У 1975-1998 роках село належало до Конінського воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 87      | 17                 | 59               | 11                   |
| Жінки    | 85      | 18                 | 49               | 18                   |
| Разом    | 172     | 35                 | 108              | 29                   |

title: Марцянув (Турецький повіт)

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Марцянув
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Marcjanów}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Великопольське воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Турецький повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Кавенчин (гміна){{!}}Кавенчин
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     =
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 172
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 63
|поштовий індекс        =
|автомобільний код      = PTU
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0285505
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses|Марцянув}}

'''Марцянув''' ({{lang-pl|Marcjanów}}) — село в Польщі, у [[Кавенчин (гміна)|гміні Кавенчин]] [[Турецький повіт|Турецького повіту]] [[Великопольське воєводство|Великопольського воєводства]].
Населення — {{formatnum:172}} {{МНОЖИНА:172|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975-1998 роках]] село належало до [[Конінське воєводство|Конінського воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=87 |ЧолПре=17 |ЧолПрац=59 |ЧолПост=11
|Жін=85 |ЖінПре=18 |ЖінПрац=49 |ЖінПост=18
|Разом=172 |РазомПре=35 |РазомПрац=108 |РазомПост=29
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Кавенчин}}

[[Категорія:Села Турецького повіту]]

title: Країна

Воєводство: Великопольське воєводство

Повіт: Турецький повіт

Гміна: Кавенчин

Автомобільний код: PTU

OSM: ↑2812313 ·R (Ґміна Кавенчин)


text:
# Мриц Ольга Теофілівна
Ольга Теофілівна Мриц (3 червня 1894, м. Львів — 22 серпня 1991, Криниця, Малопольське воєводство, Польща) — ботанік, діячка заповідного руху на Львівщині, Станіславівщині, Тернопіллі. Дійсний член НТШ (1933), пластунка.

## Життєпис
Народилася Ольга Мриць 3 червня 1894 р. у Львові в родині заступника вчителя Академічної гімназії Теофіля Мриця. У 1918 році закінчила біологічний факультет Яґеллонського університету в Кракові.
У 1920-1930-х роках викладала у львівських школах. У 1932 році здобула науковий ступінь доктора філософії у Львівському університеті. Вивчала мохи Карпат. Активно працювала в Науковому товаристві ім. Шевченка у Львові. Певний час керувала лабораторією ботаніки Природознавчого музею цього Товариства. Була заступником голови фізіографічної комісії Товариства, а з 3 липня 1935 р., дня створення комісії по охороні природи Товариства — її головою.
За безпосередньої участі Ольги Мриць на землях греко-католицької митрополії у квітні 1935 р. було створено кедровий заповідник-(резерват) на горі Яйце. Пізніше активістам комісії практично вдалося домогтися створення ще одного резервату на «Чортовій горі» поблизу Рогатина. Ольга Мриц разом з колегами планувала організацію в Карпатах близько десятка резерватів.
З 1939 р. О. Мриц викладала ботаніку у Львівському медінституті, під час німецької окупації — на медико-природничих фахових курсах.
У 1944 р. емігрувала до Польщі. З 1945 року до середини 60-х років працювала вчителем біології загальноосвітньої школи в м. Бельсько-Бяла (нині Сілезьке воєводство). У 1947 році була заарештована за підозрою у зв'язках з УПА, від травня 1947 до червня 1948 перебувала у концтаборі Явожно, звідки її звільнили завдяки втручанню польських професорів та колег-учителів.
Ольга Мриц померла 22 серпня 1991 в місті Криниця-Здруй Малопольського воєводства, Польща.

## Основні праці
- Das Hochmoor von Strutyn Wyzny bei Dolina (La tourbière de Strutyn Wyzny, village près de Dolina) // Bulletin International de l'Académie Polonaise Sciences. Cracovie, 1934.

title: Мриц Ольга Теофілівна

wikitext:
{{особа}}
'''Ольга Теофілівна Мриц''' ({{ДН|3|червня|1894}}, м. [[Львів]] — {{ДС|22|08|1991}}, [[Криниця-Здруй|Криниця]], [[Малопольське воєводство]], [[Польща]]) — ботанік, діячка заповідного руху на Львівщині, Станіславівщині, Тернопіллі. Дійсний член [[Наукове товариство імені Шевченка|НТШ]] (1933), [[Пласт (організація)|пластунка]]<ref>{{cite web |url=https://100krokiv.info/2019/04/istoriia-odnijeji-svitlyny-na-nii-vpershe-zafiksovano-plastovyi-provid/ |назва=Історія однієї світлини: На ній вперше зафіксовано пластовий провід |автор= |дата= |вебсайт=100krokiv.info |видавець= |url-архіву= |дата-архіву= |статус-url= |дата-доступу=18 лютого 2025}}</ref>.

== Життєпис ==
Народилася Ольга Мриць 3 червня 1894 р. у Львові в родині заступника вчителя [[Львівська академічна гімназія|Академічної гімназії]] Теофіля Мриця. У 1918 році закінчила біологічний факультет [[Ягеллонський університет|Яґеллонського університету]] в Кракові.

У 1920-1930-х роках викладала у львівських школах. У 1932 році здобула науковий ступінь доктора філософії у [[Львівський національний університет імені Івана Франка|Львівському університеті]]. Вивчала [[мох]]и [[Карпати|Карпат]]. Активно працювала в [[Наукове товариство імені Шевченка|Науковому товаристві ім. Шевченка]] у Львові. Певний час керувала лабораторією ботаніки Природознавчого музею цього Товариства. Була заступником голови [[фізіографічна комісія|фізіографічної комісії]] Товариства, а з 3 липня 1935 р., дня створення комісії по охороні природи Товариства — її головою.

За безпосередньої участі Ольги Мриць на землях греко-католицької митрополії у квітні 1935 р. було створено [[Яйківський заказник|кедровий заповідник]]-([[резерват]]) на горі [[Яйко-Перегінське|Яйце]]<ref>{{cite web |url=https://zbruc.eu/node/115346 |назва=Математично-природописно-лікарська секція НТШ та її очільник Володимир Левицький |автор= Олег Петрук|дата=11.05.2023 |вебсайт=zbruc.eu |видавець= |url-архіву= |дата-архіву= |статус-url= |дата-доступу=18 лютого 2025}}</ref>. Пізніше активістам комісії практично вдалося домогтися створення ще одного резервату на «[[Чортова Гора|Чортовій горі]]» поблизу [[Рогатин]]а<ref>{{Стаття |автор=Гайдукевич Олена |назва= Проблема охорони довкілля та природоохоронні інституції Галичини (20-30-ті рр. ХХ ст.)|посилання= http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/irbis_nbuv/cgiirbis_64.exe?C21COM=2&I21DBN=UJRN&P21DBN=UJRN&IMAGE_FILE_DOWNLOAD=1&Image_file_name=PDF/Skhid_2017_1_9.pdf |видання=[[Схід (журнал)|Схід]] |рік=2017 |місяць= |номер= 1 |сторінки= 46-52}}</ref>. Ольга Мриц разом з колегами планувала організацію в Карпатах близько десятка резерватів.

З 1939 р. О. Мриц викладала [[ботаніка|ботаніку]] у [[Львівський національний медичний університет імені Данила Галицького|Львівському медінституті]], під час [[Друга світова війна|німецької окупації]] — на медико-природничих фахових курсах.

У 1944 р. емігрувала до Польщі. З 1945 року до середини 60-х років працювала вчителем біології загальноосвітньої школи в м. [[Бельсько-Бяла]] (нині [[Сілезьке воєводство]]). У 1947 році була заарештована за підозрою у зв'язках з [[УПА]], від травня 1947 до червня 1948 перебувала у [[Явожно (концентраційний табір)|концтаборі Явожно]], звідки її звільнили завдяки втручанню польських професорів та колег-учителів.

Ольга Мриц померла 22 серпня 1991 в місті [[Криниця-Здруй]] [[Малопольське воєводство|Малопольського воєводства]], [[Польща]].

== Основні праці ==

* Das Hochmoor von Strutyn Wyzny bei Dolina (La tourbière de Strutyn Wyzny, village près de Dolina) // Bulletin International de l'Académie Polonaise Sciences. Cracovie, 1934.

== Джерела ==
* {{ЕСУ|том=22|сторінки=|автор=[[Борейко Володимир Євгенович|В. Є. Борейко]], Ю. Б. Ковалів |стаття=Мриц Ольга Теофілівна|id=69794|ref=}}
* {{ЕУ|5|1656|Мриц Ольга |}}
* [[Хроніка Наукового Товариства ім. Шевченка]] у Львові (1.1.1935 — 25.12.1937). — Львів, 1937. — 126 с.
* ЦДІАЛ, ф. 409, оп. 1, спр. 1392, лл. 54-56, 61, 80.

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Українські екологи]]
[[Категорія:Українські ботаніки]]
[[Категорія:Дійсні члени НТШ]]
[[Категорія:Українські жінки-біологи]]
[[Категорія:Жінки-ботаніки]]
[[Категорія:Екоактивістки]]

title: Мриц Ольга Теофілівна

Народилася: 3 червня 1894 · Львів, Цислейтанія, Австро-Угорщина

Померла: 22 серпня 1991 (97 років) · Криниця, Новосандецький повіт, Малопольське воєводство, Республіка Польща

Країна: Австро-Угорщина · ЗУНР · УНР · Польська Республіка

Діяльність: ботанік, шкільна учителька

Alma mater: Ягеллонський університет (1918)

Знання мов: українська, латина, німецька і польська

Членство: Наукове товариство імені Шевченка