text:
# Рівненська область
Рі́вненська о́бласть (Рі́вненщина) — область у північно-західній частині України. Площа області становить 20,1 тис. км² (3,3 % площі території України). Населення 1 201 463 тис. осіб (з 24.02.2022). Центр області — місто Рівне. Утворена 27 листопада 1939 року.

## Адміністративно-територіальний устрій

### Теперішні райони
Рівненська область складається з 4 районів.
| № | Прапор | Район              | Адмін. центр | Колишніх районів | Тер. Громад | Нас. Пунктів | Площа (км²) | Населення (тис. осіб) |
| - | ------ | ------------------ | ------------ | ---------------- | ----------- | ------------ | ----------- | --------------------- |
| 1 |        | Вараський район    | Вараш        | 2                | 8           | 116          | 3323,5      | 138 751               |
| 2 |        | Дубенський район   | Дубно        | 4                | 19          | 303          | 3294,2      | 169 079               |
| 3 |        | Рівненський район  | Рівне        | 7                | 26          | 439          | 7216,6      | 632 426               |
| 4 |        | Сарненський район  | Сарни        | 3                | 11          | 168          | 6212,7      | 212 705               |
|   |        | Рівненська область | Рівне        | 16               | 64          | 1 026        | 20047       | 1 152 961             |

### Колишні райони
До 2020 року у області було 16 районів та 4 міста обласного значення.
| №                        | Прапор | Район                 | Адмін. центр | Тер. Громад | Нас. Пунктів | Площа (км²) | Населення (тис. осіб) |
| ------------------------ | ------ | --------------------- | ------------ | ----------- | ------------ | ----------- | --------------------- |
| Райони                   |        |                       |              |             |              |             |                       |
| 1                        |        | Березнівський район   | Березне      | 3           | 55           | 1711,6      | 63 658                |
| 2                        |        | Володимирецький район | Володимирець | 6           | 64           | 1873,3      | 62 404                |
| 3                        |        | Гощанський район      | Гоща         | 3           | 63           | 691,4       | 33 971                |
| 4                        |        | Демидівський район    | Демидівка    | 2           | 34           | 415,5       | 15 150                |
| 5                        |        | Дубенський район      | Дубно        | 9           | 104          | 1199,6      | 42 924                |
| 6                        |        | Дубровицький район    | Дубровиця    | 3           | 59           | 1816,3      | 46 483                |
| 7                        |        | Здолбунівський район  | Здолбунів    | 3           | 55           | 658,1       | 55 595                |
| 8                        |        | Зарічненський район   | Зарічне      | 2           | 51           | 1441,9      | 34 184                |
| 9                        |        | Корецький район       | Корець       | 2           | 50           | 719,4       | 32 219                |
| 10                       |        | Костопільський район  | Костопіль    | 4           | 62           | 1497,5      | 63 047                |
| 11                       |        | Млинівський район     | Млинів       | 5           | 93           | 945,6       | 36 512                |
| 12                       |        | Острозький район      | Острог       | 1           | 55           | 693,8       | 28 786                |
| 13                       |        | Радивилівський район  | Радивилів    | 3           | 71           | 706,5       | 34 885                |
| 14                       |        | Рівненський район     | Рівне        | 10          | 97           | 1166,3      | 94 492                |
| 15                       |        | Рокитнівський район   | Рокитне      | 3           | 39           | 2352        | 58 442                |
| 16                       |        | Сарненський район     | Сарни        | 5           | 70           | 2044,4      | 107 673               |
| Міста обласного значення |        |                       |              |             |              |             |                       |
| 1                        |        | Вараш                 | Вараш        | 0           | 1            | 8,3         | 41 711                |
| 2                        |        | Дубно                 | Дубно        | 0           | 1            | 27,1        | 37 257                |
| 3                        |        | Острог                | Острог       | 0           | 1            | 10,9        | 13 892                |
| 4                        |        | Рівне                 | Рівне        | 0           | 1            | 57,6        | 243 873               |
|                          |        | Рівненська область    | Рівне        | 64          | 1 026        | 20047       | 1 152 961             |

### Громади Рівненщини
Рівненська область налічує 64 територіальні громади: 11 міських, 13 селищних та 40 сільських.
Умовні позначення:
- міські громади
- селищні громади
- сільські громади

| №  | Громада            | Тип      | Адмін. центр    | Район (прапор) | Нас. пунктів | Площа (км²) | Населення (тис. осіб) |
| -- | ------------------ | -------- | --------------- | -------------- | ------------ | ----------- | --------------------- |
| 1  | Антонівська        | сільська | Антонівка       | Вараський      | 4            | 117,0       | 5 699                 |
| 2  | Бабинська          | сільська | Бабин           | Рівненський    | 11           | 121,1       | 6 930                 |
| 3  | Березнівська       | міська   | Березне         | Рівненський    | 37           | 1184,4      | 51 285                |
| 4  | Березівська        | сільська | Березове        | Сарненський    | 10           | 505,4       | 12 022                |
| 5  | Бокіймівська       | сільська | Бокійма         | Дубенський     | 14           | 192,0       | 5 450                 |
| 6  | Боремельська       | сільська | Боремель        | Дубенський     | 11           | 102,8       | 3 153                 |
| 7  | Бугринська         | сільська | Бугрин          | Рівненський    | 12           | 90,0        | 4 118                 |
| 8  | Білокриницька      | сільська | Біла Криниця    | Рівненський    | 11           | 122,0       | 9 830                 |
| 9  | Вараська           | міська   | Вараш           | Вараський      | 18           | 608,7       | 52 916                |
| 10 | Варковицька        | сільська | Варковичі       | Дубенський     | 12           | 148,2       | 5 385                 |
| 11 | Великомежиріцька   | сільська | Великі Межирічі | Рівненський    | 16           | 191,6       | 7 892                 |
| 12 | Великоомелянська   | сільська | Велика Омеляна  | Рівненський    | 6            | 103,2       | 3 736                 |
| 13 | Вербська           | сільська | Верба           | Дубенський     | 9            | 112,6       | 4 534                 |
| 14 | Вирівська          | сільська | Вири            | Сарненський    | 11           | 390,0       | 12 857                |
| 15 | Висоцька           | сільська | Висоцьк         | Сарненський    | 10           | 299,6       | 5 694                 |
| 16 | Володимирецька     | селищна  | Володимирець    | Вараський      | 22           | 702,2       | 26 380                |
| 17 | Головинська        | сільська | Головин         | Рівненський    | 12           | 201,9       | 7 114                 |
| 18 | Городоцька         | сільська | Городок         | Рівненський    | 12           | 131,7       | 10 657                |
| 19 | Гощанська          | селищна  | Гоща            | Рівненський    | 40           | 480,3       | 22 923                |
| 20 | Демидівська        | селищна  | Демидівка       | Дубенський     | 23           | 312,6       | 11 997                |
| 21 | Деражненська       | сільська | Деражне         | Рівненський    | 9            | 225,5       | 6 242                 |
| 22 | Дубенська          | міська   | Дубно           | Дубенський     | 1            | 27,1        | 37 257                |
| 23 | Дубровицька        | міська   | Дубровиця       | Сарненський    | 40           | 1094,2      | 34 625                |
| 24 | Дядьковицька       | сільська | Дядьковичі      | Рівненський    | 17           | 157,1       | 5 802                 |
| 25 | Зарічненська       | селищна  | Зарічне         | Вараський      | 31           | 1086,8      | 28 604                |
| 26 | Здовбицька         | сільська | Здовбиця        | Рівненський    | 15           | 149,3       | 9 940                 |
| 27 | Здолбунівська      | міська   | Здолбунів       | Рівненський    | 14           | 152,2       | 31 528                |
| 28 | Зорянська          | сільська | Зоря            | Рівненський    | 15           | 192,5       | 13 394                |
| 29 | Каноницька         | сільська | Каноничі        | Вараський      | 5            | 165,3       | 6 190                 |
| 30 | Клеванська         | селищна  | Клевань         | Рівненський    | 6            | 110,6       | 13 744                |
| 31 | Клесівська         | селищна  | Клесів          | Сарненський    | 7            | 338,6       | 10 493                |
| 32 | Козинська          | сільська | Козин           | Дубенський     | 22           | 181,1       | 7 255                 |
| 33 | Корецька           | міська   | Корець          | Рівненський    | 34           | 527,8       | 24 327                |
| 34 | Корнинська         | сільська | Корнин          | Рівненський    | 5            | 66,0        | 7 439                 |
| 35 | Костопільська      | міська   | Костопіль       | Рівненський    | 30           | 653,4       | 44 042                |
| 36 | Крупецька          | сільська | Крупець         | Дубенський     | 25           | 297,9       | 8 967                 |
| 37 | Локницька          | сільська | Локниця         | Вараський      | 20           | 355,1       | 5 880                 |
| 38 | Малинська          | сільська | Малинськ        | Рівненський    | 6            | 210,7       | 5 615                 |
| 39 | Малолюбашанська    | сільська | Мала Любаша     | Рівненський    | 11           | 416,7       | 5 649                 |
| 40 | Миляцька           | сільська | Миляч           | Сарненський    | 9            | 422,5       | 6 164                 |
| 41 | Мирогощанська      | сільська | Мирогоща Друга  | Дубенський     | 14           | 114,4       | 6 774                 |
| 42 | Млинівська         | селищна  | Млинів          | Дубенський     | 41           | 401,2       | 19 714                |
| 43 | Мізоцька           | селищна  | Мізоч           | Рівненський    | 26           | 356,6       | 14 127                |
| 44 | Немовицька         | сільська | Немовичі        | Сарненський    | 6            | 277,6       | 11 256                |
| 45 | Олександрійська    | сільська | Олександрія     | Рівненський    | 15           | 207,8       | 9 799                 |
| 46 | Острожецька        | сільська | Острожець       | Дубенський     | 14           | 139,0       | 5 810                 |
| 47 | Острозька          | міська   | Острог          | Рівненський    | 56           | 704,7       | 42 678                |
| 48 | Повчанська         | сільська | Повча           | Дубенський     | 9            | 94,1        | 1 853                 |
| 49 | Полицька           | сільська | Полиці          | Вараський      | 8            | 177,0       | 5 674                 |
| 50 | Привільненська     | сільська | Привільне       | Дубенський     | 16           | 147,2       | 5 528                 |
| 51 | Підлозцівська      | сільська | Підлозці        | Дубенський     | 9            | 63,5        | 1 836                 |
| 52 | Радивилівська      | міська   | Радивилів       | Дубенський     | 24           | 227,5       | 18 663                |
| 53 | Рафалівська        | селищна  | Рафалівка       | Вараський      | 8            | 111,4       | 7 256                 |
| 54 | Рокитнівська       | селищна  | Рокитне         | Сарненський    | 25           | 1572,1      | 39 468                |
| 55 | Рівненська         | міська   | Рівне           | Рівненський    | 2            | 62,7        | 253 406               |
| 56 | Сарненська         | міська   | Сарни           | Сарненський    | 36           | 815,4       | 65 963                |
| 57 | Семидубська        | сільська | Семидуби        | Дубенський     | 17           | 216,0       | 4 454                 |
| 58 | Смизька            | селищна  | Смига           | Дубенський     | 14           | 192,8       | 7 459                 |
| 59 | Соснівська         | селищна  | Соснове         | Рівненський    | 12           | 316,5       | 6 756                 |
| 60 | Старосільська      | сільська | Старе Село      | Сарненський    | 4            | 274,5       | 6 952                 |
| 61 | Степанська         | селищна  | Степань         | Сарненський    | 10           | 222,8       | 7 104                 |
| 62 | Тараканівська      | сільська | Тараканів       | Дубенський     | 18           | 217,4       | 7 937                 |
| 63 | Шпанівська         | сільська | Шпанів          | Рівненський    | 9            | 80,3        | 10 558                |
| 64 | Ярославицька       | сільська | Ярославичі      | Дубенський     | 10           | 106,8       | 2 702                 |
|    | Рівненська область |          | Рівне           |                | 1 026        | 20047       | 1 152 961             |

## Географічні факти

### Географічне розташування
Рівненська область розташована в північно-західній частині України й займає територію 20,1 тисячі квадратних кілометрів. Територія області розташована між 50°01' та 51°58' північної широти й між 25°01' та 27°38' східної довготи. Протяжність області з півночі на південь 215 км, а із заходу на схід — 186 км.

### Сусідні області
- Волинська область.
- Житомирська область.
- Львівська область.
- Тернопільська область.
- Хмельницька область.
- Берестейська область( Білорусь).
- Гомельська область( Білорусь).

### Рельєф
За висотою своєї поверхні область поділяється на північну частину, яка розташована в межах Поліської низовини, у тому числі Клесівської рівнини, (переважні висоти 140—180 м, мінімальна висота 134 м у долині річки Горинь), та південну частину, яка розташована на Волинській височині (переважні висоти 200—300 м). Найвищими її ділянками, що піднімаються понад 300 м, є Повчанська височина (до 361 м), Мізоцький кряж (до 342 м), а також Рівненське плато і Гощанське плато. На крайньому півдні в межі області заходять схили Подільської височини, зокрема Вороняки, де поблизу села Дружба розташована найвища точка Рівненщини — 372 м.

### Водні ресурси

#### Річки
Всього в області налічується 171 річка завдовжки понад 10 км. Усі вони належать до басейну Дніпра. Головною водною артерією є річка Горинь (довжина в межах області 386 км) зі своєю найбільшою притокою Случчю. З інших значних річок на Рівненщині протікають Стир, Льва, Ствига, на крайньому північному заході — Прип'ять.

#### Водойми
В області понад 500 озер різного походження (карстові, заплавні та інші). Загальна площа озер складає понад 260 км². Серед них — Нобель, Біле, Острівське Велике Почаївське. Збудовано 31 водосховище (найбільші — Хрінницьке, Млинівське, Боберське) та понад 300 ставків.

### Ліси Рівненщини
Умовні позначення:
- ліси
- інше

Ліси Рівненської області займають значну частину території регіону та мають важливе господарське, природоохоронне й рекреаційне значення. Лісистість області становить близько 42 % (8,41 тис. км² з 20,05 тис. км² загальної площі)
.
Переважаючими лісоутворюючими породами є сосна звичайна, вільха чорна, дуб звичайний, а також береза, ялина та граб. Значні площі займають соснові та сосново-дубові ліси на піщаних ґрунтах Полісся.
У лісах області поширені численні види флори й фауни, зокрема рідкісні та занесені до Червоної книги України: журавлина дрібноплода, росичка круглолиста, чорний лелека, рись євразійська.
На території Рівненщини створено низку природоохоронних територій, де ліси мають особливий статус: Рівненський природний заповідник, національні природні парки «Дермансько-Острозький» та «Прип’ять–Стохід» (частково в межах області), а також понад сотня заказників та пам’яток природи.
Лісове господарство здійснюють державні та комунальні лісогосподарські підприємства, обласне управління лісового та мисливського господарства. Основними напрямами використання є заготівля деревини, побічне користування (збір ягід, грибів, лікарських рослин), а також рекреація.

## Історичні факти

### Передісторія
Територія нинішньої Рівненської області була заселена ще з доби пізнього палеоліту, тобто приблизно 40-10 тисяч років тому. Про це свідчать численні археологічні знахідки. На теренах області виявлено близько 100 залишків стародавніх поселень та могильників.
У VI-VII століттях край населяло плем'я дулібів-волинян. Наприкінці Х століття Волинь, у тому числі й Рівненщина, входила до Володимирського князівства. Визначну роль в історії краю відіграли Дорогобуж і Пересопниця, які в XI-XII століттях були центрами удільних князівств. До 1283 року належить перша письмова згадка про місто Рівне, коли тут відбулася битва польських та литовських військ. Після 1340 року територія нинішньої Рівненської області відійшла до складу Великого князівства Литовського.
У 1506 році маршалком Волинської землі був Федор (Федько) Янушкевич, а з 1507 р. Острозький Костянтин Іванович. 1576 року в Острозі князь Костянтин-Василь Острозький, син Костянтина Івановича, заснував слов'яно-греко-латинську Академію — перший в Україні і в Східній Європі вищий навчальний заклад. До 1629 року належить перший відомий перепис населення Волинського воєводства. Найбільшими містами на той час були Острог, Корець, Степань, Рівне, Дубно. У середині XVII століття територія Рівненської області була охоплена визвольною війною під проводом гетьмана Богдана Хмельницького. У 1793 році, після підписання російсько-пруського договору, частина території Рівненщини увійшла до складу Росії.
На початку квітня 1919 року у Рівному перебував уряд Української Народної Республіки. За Ризьким мирним договором 1921 року територія Рівненщини відійшла до складу Волинського воєводства Польщі.

### Сучасна історія
Після приєднання Заходу України до УРСР Указом Президії Верховної Ради УРСР від 27 листопада 1939 року було утворено Рівненську область. У роки Другої світової війни під час нацистської окупації місто Рівне було центром райхскомісаріату «Україна». На теренах краю в роки гітлерівської окупації активно діяли українські патріоти, що об'єдналися в Українську Повстанську Армію. 2 лютого 1944 року — повторна окупація Рівного радянськими військами.

## Економіка
Рівненська область — інвестиційно привабливий регіон, низка мультинаціональних компаній вже працюють в області:
- Verallia (  Франція, виробництво скловиробів).
- Raiffeisen Group (  Австрія, хімічна промисловість).
- Dyskotek (  Німеччина, будівельні матеріали).
- Морган Феніче (  Франція,   Велика Британія, виробництво м'яких меблів).
- Metro (  США,  Німеччина, оптова торгівля).
- Sorbes (  Швейцарія, виробництво дерев'яних плит і ДСП).
- ODEK (  Нідерланди, виробництво фанерної продукції).
- BeVur (  Білорусь, пошиття одягу).
- Bag (  Німеччина, видобування щебеню).
- Lafarge (  Франція, будівельні матеріали).
- LichtnerBeton (  Німеччина, будівельні матеріали).
- Fapomed (  Португалія, медичне обладнання)[6].

В економіці області переважають галузі електроенергетики, хімічної, легкої, лісової, деревообробної, харчової промисловості, виробництва будматеріалів, металообробки, машинобудування.
В області діє 225 промислових підприємств. На Рівненщині працює понад 680 сільськогосподарських підприємств різних форм господарювання. Торговельна галузь області — це понад 3500 крамниць. Підприємства області торгують з 44 країнами світу.
Агенція «ІнвестІнРівне» на замовлення Рівненської облдержадміністрації підготувала промоційне відео про інвестиційни потенціал Рівненської області.
За 2021 рік в області забезпечено приріст обсягів промислового виробництва на 6,7 відсотків.
Зокрема, забезпечено ріст обсягів виробництва промислової продукції на підприємствах деревообробної промисловості — на 16,8 відс., хімічної промисловості — на 11,7 відс., із виробництва будматеріалів та скловиробів — на 7,8 відс., постачання електроенергії, газу — на 7,3 відс., добувної промисловості і розроблення кар'єрів — на 6,1 відс., текстильного виробництва — на 3,5 відс.
Обсяг реалізованої промислової продукції за січень — листопад 2021 року склав 52,1 млрд грн., що на 27,5 відс. більше рівня відповідного періоду 2020 року.
У 2021 році в усіх категоріях господарств вироблено валової продукції сільського господарства на суму 17,7 млрд грн., у тому числі у аграрних підприємствах — 8,7 млрд грн., що відповідно на 2,3 відс. та 5,7 відс. більше, ніж за 2020 рік.
За січень — листопад 2021 року оборот зовнішньої торгівлі товарами становив майже 1,2 млрд дол. США і збільшився проти відповідного періоду 2020 року на 51,4 відс. При цьому, експорт товарів зріс на 50,8 відс., імпорт — на 52,3 відс.
Позитивне сальдо зовнішньої торгівлі становило 122,4 млн дол. США, коефіцієнт покриття експортом імпорту — 1,24.
Зовнішньоторговельні операції проводилися з партнерами 119 країн світу.

## Транспорт
Рівненська область, яка розташовується у північно-західній частині України, вирізняється вдалим географічним розташуванням на перетині міжнародних транспортних магістралей (E373, E40, E85), близькістю до кордону з Європейським Союзом (ЄС) (100 км) та столиці України м. Києва (250 км), наявністю розвинутих автомобільної та залізничної мереж, а також міжнародного аеропорту здатного приймати всі типи літаків.
Область перетинають автомагістралі Київ — Варшава, Київ — Берестя, Київ — Львів, Львів — Житомир, Київ — Чернівці.
Експлуатаційна протяжність залізничних колій в області становить 588 кілометрів, протяжність автомобільних шляхів — 7535 кілометрів.

## Демографія
На 1 лютого 2013 року чисельність населення Рівненської області — 1 157 117 осіб, в тому числі них 553 177 (47,8 %) міського та 603 940 тис. (52,2 %) сільського.
Для населення Рівненської області характерні значні міжрайонні відмінності у народжуваності та смертності. Найвищі показники народжуваності характерні для північних поліських районів — Рокитнівського — 22,3 на 1000 осіб у 2009 р. (середньоукраїнський показник — 11,3), Володимирецького — 21,6, Березнівського — 20,7, Сарненського — 19,0 та інших. Для цих же районів характерна і найнижча смертність — 12,0 у Сарненському районі (середньоукраїнський показник 15,3), Рокитнівському районі — 12,4, Березнівському — 13,4. Народжуваність у південних районах є меншою — від 8,9 у місті Острог та 11,5 у Демидівському районі до 15,2 у Корецькому. Загалом для всіх південних районів області, крім Рівненського та міст Рівне й Дубно, характерна депопуляція. Найбільше скорочується населення Демидівського району — 7,0 на 1000 осіб. Рівненська область є однією з трьох єдиних адміністративних одиниць України, де населення збільшується.
У 2007—2008 роках середня очікувана тривалість життя становила 68,9 року (чоловіки — 62,97, жінки — 75,36).
Трудові ресурси області становлять 54 % загальної кількості населення.
Національний склад населення Рівненської області станом на 2001 рік:
| №  | Національність | Кількість осіб | %        |
| -- | -------------- | -------------- | -------- |
| 1  | Українці       | 1 123 401      | 95,90 %  |
| 2  | Росіяни        | 30 129         | 2,57 %   |
| 3  | Білоруси       | 11 827         | 1,01 %   |
| 4  | Поляки         | 2 031          | 0,17 %   |
| 5  | Євреї          | 455            | 0,04 %   |
| 6  | Молдовани      | 364            | 0,03 %   |
| 7  | Чехи           | 333            | 0,03 %   |
| 8  | Вірмени        | 314            | 0,03 %   |
| 9  | Азербайджанці  | 274            | 0,02 %   |
| 10 | Німці          | 252            | 0,02 %   |
| 11 | Інші           | 2 065          | 0,18 %   |
|    | Разом          | 1 171 445      | 100,00 % |

## Релігія
Станом на 1 січня 2022 року в області зареєстровано 1648 релігійних організацій. 64% громад належать до православних церков.
Українська православна церква (УПЦ) в єдності з московським патріархатом представлена двома єпархіями — Рівненською та Сарненською, які об’єднують 593 громади, 14 монастирів і два духовно-пастирські училища. Православна церква України представлена Рівненсько-Острозькою та Рівненсько-Волинською єпархіями, які об’єднують 436 громад, 6 монастирів і одну семінарію.
Українська греко-католицька церква (УГКЦ) має у містах області 12 громад, які входять до Луцького екзархату. Римо-католицька церква (РКЦ) представлена в області Рівненським деканатом Луцької дієцезії з 15 громадами та двома монастирями.
До протестантських течій християнства належать 9% релігійних організацій області. Серед них найбільшою конфесією є Українська Церква Християн Віри Євангельської — 289 громад. Всеукраїнський союз церков євангельських християн-баптистів нараховує 121 громаду. Адвентисти сьомого дня (АСД) у області мають 24 громади. Харизматичних релігійних організацій є 14, це зокрема Церква Повного Євангелія (4 громади) та інші.
Також діють 22 громади свідків Єгови, громада мормонів, громада крішнаїтів, об'єднання хасидів (4 громади), мусульманська громада, дві релігійні організації язичницького спрямування.

## Злочинність
Рівень злочинності за 2012 рік на 1 тис. населення складає 4,8 злочинів, з них 1,5 тяжких та особливо тяжких.

## Культура
На території Рівненської області розташовано: 1088 пам'яток археології (з них — 20 національного значення), 1761 пам'ятка історії, 352 пам'ятки архітектури та містобудування (з них — 109 національного значення), 84 пам'ятки монументального мистецтва. До Списку історичних населених місць України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 р. за № 878, включено 13 населених пунктів Рівненської області: Березне, Володимирець, Гоща, Дубно, Дубровиця, Клевань, Корець, Мізоч, Млинів, Острог, Радивилів, Рівне, Степань.

#### Сім чудес Рівненщини
- Вузькоколійна залізниця Антонівка Зарічне (Володимирецький, Зарічненський райони).
- Тараканівський форт (Дубенський район).
- Історико-культурний комплекс м. Острога.
- Заповідник Поле Берестецької битви (с. Пляшева Радивилівського району).
- Свято-Троїцький жіночий монастир (м. Корець).
- Замок князів Любомирських (м. Дубно).

### Галерея
- Базальтове
- Тараканівський форт
- Дубенський замок
- Новомалинський замок
- Фосфатні гори
- Клесівський дендропарк
- Вузькоколійна залізниця Антонівка — Зарічне

title: Рівненська область

wikitext:
{{Область
| герб            = Coat of Arms of Rivne Oblast.svg
| опис герба      = Герб Рівненської області
| прапор          = Flag of Rivne Oblast.svg
| опис прапора    = Прапор Рівненської області
| розташування    = Rivne in Ukraine.svg
| назва           = Рівненська
| прізвисько      = Рівненщина, Волинь, Полісся, Погориння
| утворена        = [[27 листопада]] [[1939]]
| код КАТОТТГ     = UA56000000000066151
| населення       = {{Населення областей України|Рівненська}}
| площа           = 20047
| густота         = 59
| поштові індекси = 33000—35867
| код області     = 36
| центр           = {{ПрТ|Рівне}}
| райони          = 4
| МОЗ             = 4
| МРЗ             = 7
| міські райони   =
| села            = 999
| селища          = 16
| селищні ради    = 13
| сільські ради   = 40
| номери автомобілів=[[Файл:Non-EU-section-with-UA.svg|13px|]] BK, HK / 18
| домен           = rv.ua; rivne.ua
| вебсторінка     = [http://www.rv.gov.ua/sitenew Рівненська ОДА]<br/>[http://oblrada.rv.ua/ Рівненська облрада]
| адреса          = 33028, м. Рівне, майдан Просвіти, 1
| голова ОДА      = [[Коваль Олександр Сергійович]]
| рада            = [[Рівненська обласна рада]]
| голова          = [[Карауш Андрій Петрович]]
| мапа            = Rivne Oblast 2020 subdivisions.jpg
|громади=64|міста=11}}
'''Рі́вненська о́бласть''' ''(Рі́вненщина)'' — [[Області України|область]] у [[Північ України|північно]]-[[Захід України|західній]] частині [[Україна|України]]. Площа області становить 20,1 тис. км² (3,3 % площі [[Територія України|території України]]). Населення 1 201 463 тис. осіб (з 24.02.2022). Центр області — місто [[Рівне]]. Утворена [[27 листопада]] [[1939]] року<ref>[http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/32-01 Указ ПРЕЗИДИУМА ВЕРХОВНОГО СОВЕТА УССР 27.11.1939 «Об образовании Львовськой, Дрогобычской, Волынской, Станиславской, Тарнопольской и Ровенской областей в составе УРСР»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161126001749/http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/32-01 |date=26.11.2016 }} {{ref-ru}}</ref>.

== Адміністративно-територіальний устрій ==
=== Теперішні райони ===

[[Рівненська область]] складається з 4 [[Список районів України|районів]].

[[File:R Raiony oblasti.png|thumb|Райони Рівненщини]]

{| class='wikitable sortable mw-datatable'
|+Загальний перелік районів Рівненської області (дані станом на 2020 рік)<ref>{{Cite web |url=https://decentralization.ua/areas/0362|title=Рівненська область - Райони |website=decentralization.ua |access-date=2025-08-15}}</ref>
! № !! Прапор !! Район !! Адмін. центр !! Колишніх районів !! Тер. Громад !! Нас. Пунктів !! Площа (км²) !! Населення (тис. осіб)
|-
|1
|[[File:R varash rayon.png|50px|border]]
|[[Вараський район]]
|[[Вараш]]
|2
|8
|116
|3323,5
|138 751
|-
|2
|[[File:R dubno rayon.png|50px|border]]
|[[Дубенський район]]
|[[Дубно]]
|4
|19
|303
|3294,2
|169 079
|-
|3
|[[File:R rivne rayon.png|50px|border]]
|[[Рівненський район]]
|[[Рівне]]
|7
|26
|439
|7216,6
|632 426
|-
|4
|[[File:R sarny rayon.png|50px|border]]
|[[Сарненський район]]
|[[Сарни]]
|3
|11
|168
|6212,7
|212 705
|-style="background-color:#A9A9A9"
||
||[[File:Flag of Rivne Oblast.svg|межа|50px]]
||[[Рівненська область]]
||[[Рівне]]
||16
||64
||1 026
||20047
||1 152 961
|}

=== Колишні райони  ===

До 2020 року у області було 16 [[Список районів України (1966—2020)|районів]] та 4 [[місто обласного значення|міста обласного значення]].

[[File:Rivneoblastrayony.png|thumb|Колишні райони та міста обласного значення Рівненщини]]

{| class='wikitable sortable mw-datatable'
|+ Перелік районів та міст обласного значення Рівненської області
(дані станом на 2020 рік)<ref>{{Cite web |url=https://www.rv.gov.ua/news/rivnenshchina-z-novim-adminterustroyem-parlament-stvoriv-4-novi-rajoni-zamist-16 |title=Рівненська область - Райони |website=https://www.rv.gov.ua|access-date=2025-08-15}}</ref>
! № !! Прапор !! Район !! Адмін. центр !! Тер. Громад !! Нас. Пунктів !! Площа (км²) !! Населення (тис. осіб)
|-
| colspan=8 style="background:#eee;" |        '''Райони'''
|-
|1
|[[File:R berezne raion.png|border|50px]]
|[[Березнівський район]]
|[[Березне]]
|3
|55
|1711,6
|63 658
|-
|2
|[[File:R Volody raion.png|border|50px]]
|[[Володимирецький район]]
|[[Володимирець]]
|6
|64
|1873,3
|62 404
|-
|3
|[[File:R hoshcha raion.png|border|50px]]
|[[Гощанський район]]
|[[Гоща]]
|3
|63
|691,4
|33 971
|-
|4
|[[File:R demidi raion.png|border|50px]]
|[[Демидівський район]]
|[[Демидівка (селище)|Демидівка]]
|2
|34
|415,5
|15 150
|-
|5
|[[File:R dubno rayon.png|50px|border]]
|[[Дубенський район (1939—2020)|Дубенський район]]
|[[Дубно]]
|9
|104
|1199,6
|42 924
|-
|6
|[[File:R dubro raion.png|50px|border]]
|[[Дубровицький район]]
|[[Дубровиця]]
|3
|59
|1816,3
|46 483
|-
|7
|[[File:R zdolbuniv raion.png|50px|border]]
|[[Здолбунівський район]]
|[[Здолбунів]]
|3
|55
|658,1
|55 595
|-
|8
|[[File:R Zarich raion.png|border|50px]]
|[[Зарічненський район]]
|[[Зарічне (Вараський район)|Зарічне]]
|2
|51
|1441,9
|34 184
|-
|9
|[[File:R korets raion.png|border|50px]]
|[[Корецький район]]
|[[Корець]]
|2
|50
|719,4
|32 219
|-
|10
|[[File:R kosto raion.png|border|50px]]
|[[Костопільський район]]
|[[Костопіль]]
|4
|62
|1497,5
|63 047
|-
|11
|[[File:R mlyniv raion.png|border|50px]]
|[[Млинівський район]]
|[[Млинів]]
|5
|93
|945,6
|36 512
|-
|12
|[[File:R ostrog raion.png|border|50px]]
|[[Острозький район]]
|[[Острог]]
|1
|55
|693,8
|28 786
|-
|13
|[[File:R radyvyliv raion.png|border|50px]]
|[[Радивилівський район]]
|[[Радивилів]]
|3
|71
|706,5
|34 885
|-
|14
|[[File:R rivne rayon.png|50px|border]]
|[[Рівненський район (1940—2020)|Рівненський район]]
|[[Рівне]]
|10
|97
|1166,3
|94 492
|-
|15
|[[File:R rokytne raion.png|border|50px]]
|[[Рокитнівський район]]
|[[Рокитне (смт, Сарненський район)|Рокитне]]
|3
|39
|2352
|58 442
|-
|16
|[[File:R sarny rayon.png|50px|border]]
|[[Сарненський район (1940—2020)|Сарненський район]]
|[[Сарни]]
|5
|70
|2044,4
|107 673
|-
| colspan=8 style="background:#eee;" | '''Міста обласного значення'''
|-
|1
|[[File:R varashfl.png|50px|межа]]
|[[Вараш]]
|[[Вараш]]
|0
|1
|8,3
|41 711
|-
|2
|[[File:R dubnofl.png|50px|межа]]
|[[Дубно]]
|[[Дубно]]
|0
|1
|27,1
|37 257
|-
|3
|[[File:R ostrohfl.png|50px|межа]]
|[[Острог]]
|[[Острог]]
|0
|1
|10,9
|13 892
|-
|4
|[[File:R rivnefl.png|50px|межа]]
|[[Рівне]]
|[[Рівне]]
|0
|1
|57,6
|243 873
|-style="background-color:#A9A9A9"
||
||[[File:Flag of Rivne Oblast.svg|межа|50px]]
||[[Рівненська область]]
||[[Рівне]]
||64
||1 026
||20047
||1 152 961
|}

=== Громади Рівненщини ===
[[File:Gromady.png|thumb|Громади Рівненщини]]

Рівненська область налічує 64 [[Територіальна громада України|територіальні громади]]: 11 міських, 13 селищних та 40 сільських.

Умовні позначення:
* {{colorcircle|#ffcccc}} міські громади
* {{colorcircle|#ffe0b3}} селищні громади
* {{colorcircle|#fff8b3}} сільські громади

{| class='wikitable sortable mw-datatable'
|+Загальний перелік громад Рівненської області (дані станом на 2020 рік)<ref>{{Cite web |url=https://decentralization.ua/areas/0362/gromadu |title=Рівненська область - Громади |website=decentralization.ua |access-date=2025-08-15}}</ref>
! № !! Громада !! Тип !! Адмін. центр !! Район (прапор) !! Нас. пунктів !! Площа (км²) !! Населення (тис. осіб)
|- style="background-color:#fff8b3"
| 1
|| [[Антонівська сільська територіальна громада|Антонівська]]
|| сільська
|| [[Антонівка (Вараський район)|Антонівка]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 4
|| 117,0
|| 5 699
|- style="background-color:#fff8b3"
| 2
|| [[Бабинська сільська територіальна громада (Рівненська область)|Бабинська]]
|| сільська
||  [[Бабин (Рівненський район)|Бабин]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 11
|| 121,1
|| 6 930
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 3
|| [[Березнівська міська територіальна громада|Березнівська]]
|| міська
|| [[Березне]]
|| [[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 37
|| 1184,4
|| 51 285
|- style="background-color:#fff8b3"
| 4
|| [[Березівська сільська територіальна громада (Рівненська область)|Березівська]]
|| сільська
||  [[Березове (Сарненський район)|Березове]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 10
|| 505,4
|| 12 022
|- style="background-color:#fff8b3"
| 5
|| [[Бокіймівська сільська територіальна громада|Бокіймівська]]
|| сільська
||  [[Бокійма]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 14
|| 192,0
|| 5 450
|- style="background-color:#fff8b3"
| 6
|| [[Боремельська сільська територіальна громада|Боремельська]]
|| сільська
||  [[Боремель]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 11
|| 102,8
|| 3 153
|- style="background-color:#fff8b3"
| 7
|| [[Бугринська сільська територіальна громада|Бугринська]]
|| сільська
||  [[Бугрин]]
|| [[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 12
|| 90,0
|| 4 118
|- style="background-color:#fff8b3"
| 8
|| [[Білокриницька сільська територіальна громада|Білокриницька]] || сільська
||  [[Біла Криниця (Рівненський район)|Біла Криниця]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 11
|| 122,0
|| 9 830
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 9
|| [[Вараська міська територіальна громада|Вараська]]
|| міська
||  [[Вараш]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 18
|| 608,7
|| 52 916
|- style="background-color:#fff8b3"
| 10
|| [[Варковицька сільська територіальна громада|Варковицька]]
|| сільська
||  [[Варковичі]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 12
|| 148,2
|| 5 385
|- style="background-color:#fff8b3"
| 11
|| [[Великомежиріцька сільська територіальна громада|Великомежиріцька]]
|| сільська
|| [[Великі Межирічі]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 16
|| 191,6
|| 7 892
|- style="background-color:#fff8b3"
| 12
|| [[Великоомелянська сільська територіальна громада|Великоомелянська]]
|| сільська
||  [[Велика Омеляна]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 6
|| 103,2
|| 3 736
|- style="background-color:#fff8b3"
| 13
|| [[Вербська сільська територіальна громада|Вербська]]
|| сільська
||  [[Верба (Дубенський район)|Верба]] ||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 9
|| 112,6
|| 4 534
|- style="background-color:#fff8b3"
| 14
|| [[Вирівська сільська територіальна громада|Вирівська]]
|| сільська
||  [[Вири (Сарненський район)|Вири]] ||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 11
|| 390,0
|| 12 857
|- style="background-color:#fff8b3"
| 15
|| [[Висоцька сільська територіальна громада|Висоцька]]
|| сільська
||  [[Висоцьк]]
|| [[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 10
|| 299,6
|| 5 694
|- style="background-color:#ffe0b3"
| 16
|| [[Володимирецька селищна територіальна громада|Володимирецька]] || селищна
||  [[Володимирець]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 22
|| 702,2
|| 26 380
|- style="background-color:#fff8b3"
| 17
|| [[Головинська сільська територіальна громада|Головинська]]
|| сільська
||  [[Головин]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 12
|| 201,9
|| 7 114
|- style="background-color:#fff8b3"
| 18
|| [[Городоцька сільська територіальна громада|Городоцька]]
|| сільська
||  [[Городок (Рівненський район)|Городок]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 12
|| 131,7
|| 10 657
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 19
|| [[Гощанська селищна територіальна громада|Гощанська]]
|| селищна
||  [[Гоща]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 40
|| 480,3
|| 22 923
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 20
|| [[Демидівська селищна територіальна громада|Демидівська]]
|| селищна
||  [[Демидівка (селище)|Демидівка]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 23
|| 312,6
|| 11 997
|- style="background-color:#fff8b3"
| 21
|| [[Деражненська сільська територіальна громада|Деражненська]]
|| сільська
||  [[Деражне]] ||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 9
|| 225,5
|| 6 242
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 22
|| [[Дубенська міська територіальна громада|Дубенська]]
|| міська
||  [[Дубно]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 1
|| 27,1
|| 37 257
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 23
|| [[Дубровицька міська територіальна громада|Дубровицька]]
|| міська
||  [[Дубровиця]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 40
|| 1094,2
|| 34 625
|- style="background-color:#fff8b3"
| 24
|| [[Дядьковицька сільська територіальна громада|Дядьковицька]]
|| сільська
||  [[Дядьковичі (Рівненський район)|Дядьковичі]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 17
|| 157,1
|| 5 802
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 25
|| [[Зарічненська селищна територіальна громада|Зарічненська]]
|| селищна
||  [[Зарічне (Вараський район)|Зарічне]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 31
|| 1086,8
|| 28 604
|- style="background-color:#fff8b3"
| 26
|| [[Здовбицька сільська територіальна громада|Здовбицька]]
|| сільська
||  [[Здовбиця (Рівненський район)|Здовбиця]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 15
|| 149,3
|| 9 940
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 27
|| [[Здолбунівська міська територіальна громада|Здолбунівська]]
|| міська
||  [[Здолбунів]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 14
|| 152,2
|| 31 528
|- style="background-color:#fff8b3"
| 28
|| [[Зорянська сільська територіальна громада|Зорянська]]
|| сільська
||  [[Зоря (Рівненський район)|Зоря]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 15
|| 192,5
|| 13 394
|- style="background-color:#fff8b3"
| 29
|| [[Каноницька сільська територіальна громада|Каноницька]]
|| сільська
||  [[Каноничі]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 5
|| 165,3
|| 6 190
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 30
|| [[Клеванська селищна територіальна громада|Клеванська]]
|| селищна
||  [[Клевань]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 6
|| 110,6
|| 13 744
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 31
|| [[Клесівська селищна територіальна громада|Клесівська]]
|| селищна
||  [[Клесів]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 7
|| 338,6
|| 10 493
|- style="background-color:#fff8b3"
| 32
|| [[Козинська сільська територіальна громада|Козинська]]
|| сільська
||  [[Козин]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 22
|| 181,1
|| 7 255
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 33
|| [[Корецька міська територіальна громада|Корецька]]
|| міська
||  [[Корець]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 34
|| 527,8
|| 24 327
|- style="background-color:#fff8b3"
| 34
|| [[Корнинська сільська територіальна громада|Корнинська]]
|| сільська
||  [[Корнин (село)|Корнин]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 5
|| 66,0
|| 7 439
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 35
|| [[Костопільська міська територіальна громада|Костопільська]]
|| міська
||  [[Костопіль]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 30
|| 653,4
|| 44 042
|- style="background-color:#fff8b3"
| 36
|| [[Крупецька сільська територіальна громада (Рівненська область)|Крупецька]]
|| сільська
||  [[Крупець (Дубенський район)|Крупець]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 25
|| 297,9
|| 8 967
|- style="background-color:#fff8b3"
| 37
|| [[Локницька сільська територіальна громада|Локницька]]
|| сільська
||  [[Локниця (Україна)|Локниця]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 20
|| 355,1
|| 5 880
|- style="background-color:#fff8b3"
| 38
|| [[Малинська сільська територіальна громада|Малинська]]
|| сільська
||  [[Малинськ]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 6
|| 210,7
|| 5 615
|- style="background-color:#fff8b3"
| 39
|| [[Малолюбашанська сільська територіальна громада|Малолюбашанська]] || сільська
||  [[Мала Любаша]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 11
|| 416,7
|| 5 649
|- style="background-color:#fff8b3"
| 40
|| [[Миляцька сільська територіальна громада|Миляцька]]
|| сільська
||  [[Миляч]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 9
|| 422,5
|| 6 164
|- style="background-color:#fff8b3"
| 41
|| [[Мирогощанська сільська територіальна громада|Мирогощанська]] || сільська
||  [[Мирогоща Друга]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 14
|| 114,4
|| 6 774
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 42
|| [[Млинівська селищна територіальна громада|Млинівська]]
|| селищна
||  [[Млинів]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 41
|| 401,2
|| 19 714
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 43
|| [[Мізоцька селищна територіальна громада|Мізоцька]]
|| селищна
||  [[Мізоч]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 26
|| 356,6
|| 14 127
|- style="background-color:#fff8b3"
| 44
|| [[Немовицька сільська територіальна громада|Немовицька]]
|| сільська
||  [[Немовичі (село)|Немовичі]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 6
|| 277,6
|| 11 256
|- style="background-color:#fff8b3"
| 45
|| [[Олександрійська сільська територіальна громада|Олександрійська]] || сільська
||  [[Олександрія (Рівненський район)|Олександрія]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 15
|| 207,8
|| 9 799
|- style="background-color:#fff8b3"
| 46
|| [[Острожецька сільська територіальна громада|Острожецька]]
|| сільська
||  [[Острожець (Дубенський район)|Острожець]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 14
|| 139,0
|| 5 810
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 47
|| [[Острозька міська територіальна громада|Острозька]]
|| міська
||  [[Острог]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 56
|| 704,7
|| 42 678
|- style="background-color:#fff8b3"
| 48
|| [[Повчанська сільська територіальна громада|Повчанська]]
|| сільська
||  [[Повча]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 9
|| 94,1
|| 1 853
|- style="background-color:#fff8b3"
| 49
|| [[Полицька сільська територіальна громада|Полицька]]
|| сільська
||  [[Полиці (Вараський район)|Полиці]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 8
|| 177,0
|| 5 674
|- style="background-color:#fff8b3"
| 50
|| [[Привільненська сільська територіальна громада (Рівненська область)|Привільненська]]
|| сільська
||  [[Привільне (Дубенський район)|Привільне]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 16
|| 147,2
|| 5 528
|- style="background-color:#fff8b3"
| 51
|| [[Підлозцівська сільська територіальна громада|Підлозцівська]] || сільська
||  [[Підлозці]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 9
|| 63,5
|| 1 836
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 52
|| [[Радивилівська міська територіальна громада|Радивилівська]]
|| міська
||  [[Радивилів]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 24
|| 227,5
|| 18 663
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 53
|| [[Рафалівська селищна територіальна громада|Рафалівська]]
|| селищна
||  [[Рафалівка]]
|| [[File:R varash rayon.png|20px|border]] Вараський
|| 8
|| 111,4
|| 7 256
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 54
|| [[Рокитнівська селищна територіальна громада|Рокитнівська]]
|| селищна
||  [[Рокитне (селище, Сарненський район)|Рокитне]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 25
|| 1572,1
|| 39 468
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 55
|| [[Рівненська міська територіальна громада|Рівненська]]
|| міська
||  [[Рівне]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 2
|| 62,7
|| 253 406
|- style="background-color:#ffcccc;"
| 56
|| [[Сарненська міська територіальна громада|Сарненська]]
|| міська
||  [[Сарни]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 36
|| 815,4
|| 65 963
|- style="background-color:#fff8b3"
| 57
|| [[Семидубська сільська територіальна громада|Семидубська]]
|| сільська
||  [[Семидуби (Дубенський район)|Семидуби]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 17
|| 216,0
|| 4 454
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 58
|| [[Смизька селищна територіальна громада|Смизька]]
|| селищна
||  [[Смига]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 14
|| 192,8
|| 7 459
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 59
|| [[Соснівська селищна територіальна громада|Соснівська]]
|| селищна
||  [[Соснове (Рівненський район)|Соснове]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 12
|| 316,5
|| 6 756
|- style="background-color:#fff8b3"
| 60
|| [[Старосільська сільська територіальна громада|Старосільська]] || сільська
||  [[Старе Село (Сарненський район)|Старе Село]]
||[[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 4
|| 274,5
|| 6 952
|- style="background-color:#ffe0b3;"
| 61
|| [[Степанська селищна територіальна громада|Степанська]]
|| селищна
||  [[Степань]]
|| [[File:R sarny rayon.png|20px|border]] Сарненський
|| 10
|| 222,8
|| 7 104
|- style="background-color:#fff8b3"
| 62
|| [[Тараканівська сільська територіальна громада|Тараканівська]] || сільська
||  [[Тараканів]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 18
|| 217,4
|| 7 937
|- style="background-color:#fff8b3"
| 63
|| [[Шпанівська сільська територіальна громада|Шпанівська]]
|| сільська
||  [[Шпанів]]
||[[File:R rivne rayon.png|20px|border]] Рівненський
|| 9
|| 80,3
|| 10 558
|- style="background-color:#fff8b3"
| 64
|| [[Ярославицька сільська територіальна громада|Ярославицька]]
|| сільська
||  [[Ярославичі (Дубенський район)|Ярославичі]]
||[[File:R dubno rayon.png|20px|border]] Дубенський
|| 10
|| 106,8
|| 2 702
|- style="background-color:#A9A9A9"
||
||[[Рівненська область]]
||[[File:Flag of Rivne Oblast.svg|межа|50px]]
||[[Рівне]]
||
||1 026
||20047
||1 152 961
|}

== Географічні факти ==
=== Географічне розташування ===
[[File:Березовий ліс. Рівненська область.jpg|thumb|left|220px|]]
Рівненська область розташована в північно-західній частині України й займає територію 20,1 тисячі квадратних кілометрів. Територія області розташована між 50°01' та 51°58' північної широти й між 25°01' та 27°38' східної довготи. Протяжність області з півночі на південь 215 км, а із заходу на схід — 186 км.

===Сусідні області===
* {{ПрТ|Волинська область}}.
* {{ПрТ|Житомирська область}}.
* {{ПрТ|Львівська область}}.
* {{ПрТ|Тернопільська область}}.
* {{ПрТ|Хмельницька область}}.
* {{ПрТ|Берестейська область}}({{ПрТ|Білорусь}}).
* {{ПрТ|Гомельська область}}({{ПрТ|Білорусь}}).

=== Рельєф ===
За висотою своєї поверхні область поділяється на північну частину, яка розташована в межах [[Поліська низовина|Поліської низовини]], у тому числі [[Клесівська рівнина|Клесівської рівнини]], (переважні висоти 140—180 м, мінімальна висота 134 м у долині річки [[Горинь]]), та південну частину, яка розташована на [[Волинська височина|Волинській височині]] (переважні висоти 200—300 м). Найвищими її ділянками, що піднімаються понад 300 м, є [[Повчанська височина]] (до 361 м), [[Мізоцький кряж]] (до 342 м), а також [[Рівненське плато]] і [[Гощанське плато]]. На крайньому півдні в межі області заходять схили [[Подільська височина|Подільської височини]], зокрема [[Вороняки]], де поблизу села [[Дружба (Радивилівський район)|Дружба]] розташована найвища точка Рівненщини — 372 м.

=== Водні ресурси ===
==== Річки ====
{{main|Річки Рівненської області}}
Всього в області налічується 171 річка завдовжки понад 10 км. Усі вони належать до басейну [[Дніпро|Дніпра]]. Головною водною артерією є річка [[Горинь]] (довжина в межах області 386 км) зі своєю найбільшою притокою [[Случ (притока Горині)|Случчю]]. З інших значних річок на Рівненщині протікають [[Стир]], [[Льва]], [[Ствига]], на крайньому північному заході — [[Прип'ять]].

==== Водойми ====
{{main|Водосховища Рівненської області|Стави Рівненської області}}
В області понад 500 озер різного походження (карстові, заплавні та інші). Загальна площа озер складає понад 260 км². Серед них — [[Нобель (озеро)|Нобель]], [[Біле озеро (Володимирецький район)|Біле]], [[Острівське озеро|Острівське]] [[Велике Почаївське озеро|Велике Почаївське]]. Збудовано 31 водосховище (найбільші — [[Хрінницьке водосховище|Хрінницьке]], [[Млинівське водосховище|Млинівське]], [[Боберське водосховище|Боберське]]) та понад 300 ставків.

=== Ліси Рівненщини ===
[[File:R lisioblasti.png|thumb|Ліси Рівненщини]]

Умовні позначення:
* {{colorcircle|#006400}} ліси
* {{colorcircle|#ffffff}} інше

Ліси [[Рівненська область|Рівненської області]] займають значну частину території регіону та мають важливе господарське, природоохоронне й рекреаційне значення. Лісистість області становить близько 42 % (8,41 тис. км² з 20,05 тис. км² загальної площі) <ref name="rv.gov.ua">[https://www.rv.gov.ua/oblasna-programa-lisi-rivnenshchini-na-2021-2023-roki-proyekt Обласна програма «Ліси Рівненщини» на 2021–2023 роки (проєкт)]</ref>
.

Переважаючими лісоутворюючими породами є [[сосна звичайна]], [[вільха чорна]], [[дуб звичайний]], а також [[береза]], [[ялина]] та [[граб]]. Значні площі займають [[соснові ліси|соснові]] та сосново-дубові ліси на [[піщані ґрунти|піщаних ґрунтах]] [[Полісся]].

У лісах області поширені численні види флори й фауни, зокрема рідкісні та занесені до [[Червона книга України|Червоної книги України]]: [[журавлина дрібноплода]], [[росичка круглолиста]], [[чорний лелека]], [[рись євразійська]].

На території Рівненщини створено низку природоохоронних територій, де ліси мають особливий статус: [[Рівненський природний заповідник]], національні природні парки [[Дермансько-Острозький національний природний парк|«Дермансько-Острозький»]] та [[Національний природний парк «Прип'ять-Стохід»|«Прип’ять–Стохід»]] (частково в межах області), а також понад сотня [[заказник|заказників]] та пам’яток природи.

Лісове господарство здійснюють державні та комунальні лісогосподарські підприємства, обласне управління лісового та мисливського господарства. Основними напрямами використання є заготівля деревини, побічне користування (збір [[ягоди|ягід]], [[гриби|грибів]], [[лікарські рослини|лікарських рослин]]), а також [[рекреація]].

== Історичні факти ==
=== Передісторія ===
Територія нинішньої Рівненської області була заселена ще з доби пізнього [[палеоліт]]у, тобто приблизно 40-10 тисяч років тому. Про це свідчать численні археологічні знахідки. На теренах області виявлено близько 100 залишків стародавніх поселень та могильників.

У [[VI століття|VI]]-[[VII століття]]х край населяло плем'я [[Дуліби|дулібів]]-волинян. Наприкінці [[Х століття]] [[Волинь]], у тому числі й Рівненщина, входила до [[Волинське князівство|Володимирського князівства]]. Визначну роль в історії краю відіграли [[Дорогобуж (село)|Дорогобуж]] і [[Пересопниця]], які в [[XI століття|XI]]-[[XII століття]]х були центрами удільних князівств. До [[1283]] року належить перша письмова згадка про місто [[Рівне]], коли тут відбулася битва польських та литовських військ. Після [[1340]] року територія нинішньої Рівненської області відійшла до складу [[Велике князівство Литовське|Великого князівства Литовського]].

У 1506 році [[маршалок|маршалком]] Волинської землі був [[Федор Янушкевич|Федор (Федько) Янушкевич]], а з 1507 р. [[Острозький Костянтин Іванович]]. [[1576]] року в [[Острог|Острозі]] князь [[Костянтин-Василь Острозький]], син Костянтина Івановича, заснував слов'яно-греко-латинську [[Національний університет «Острозька академія»|Академію]] — перший в Україні і в [[Східна Європа|Східній Європі]] [[вищий навчальний заклад]]. До [[1629]] року належить перший відомий перепис населення Волинського воєводства. Найбільшими містами на той час були [[Острог]], [[Корець]], [[Степань]], [[Рівне]], [[Дубно]]. У середині [[XVII століття]] територія Рівненської області була охоплена визвольною війною під проводом гетьмана [[Богдан Хмельницький|Богдана Хмельницького]]. У [[1793]] році, після підписання [[Поділи Речі Посполитої#Другий поділ|російсько-пруського договору]], частина території Рівненщини увійшла до складу [[Росія|Росії]].

На початку квітня [[1919]] року у Рівному перебував уряд [[Українська Народна Республіка|Української Народної Республіки]]. За [[Ризький мирний договір 1921|Ризьким мирним договором 1921 року]] територія Рівненщини відійшла до складу [[Волинське воєводство (II Річ Посполита)|Волинського воєводства]] [[Друга Річ Посполита|Польщі]].

=== Сучасна історія ===
Після приєднання [[Західна Україна|Заходу]] України до [[Українська Радянська Соціалістична Республіка|УРСР]] Указом Президії Верховної Ради [[УРСР]] від [[27 листопада]] [[1939]] року було утворено Рівненську область. У роки [[Друга світова війна|Другої світової війни]] під час нацистської окупації місто [[Рівне]] було центром [[Райхскомісаріат Україна|райхскомісаріату «Україна»]]. На теренах краю в роки гітлерівської окупації активно діяли українські патріоти, що об'єдналися в [[Українська повстанська армія|Українську Повстанську Армію]]. [[2 лютого]] [[1944]] року — повторна окупація Рівного радянськими військами.

{{main|Адміністративний устрій Рівненської області#Історія}}

== Економіка ==
Рівненська область — інвестиційно привабливий регіон, низка мультинаціональних компаній вже працюють в області:
* Verallia ( {{ПрТ|Франція}}, виробництво скловиробів).
* Raiffeisen Group ( {{ПрТ|Австрія}}, хімічна промисловість).
* Dyskotek ( {{ПрТ|Німеччина}}, будівельні матеріали).
* Морган Феніче ( {{ПрТ|Франція}},  {{ПрТ|Велика Британія}}, виробництво м'яких меблів).
* Metro ( {{ПрТ|США}}, {{ПрТ|Німеччина}}, оптова торгівля).
* Sorbes ( {{ПрТ|Швейцарія}}, виробництво дерев'яних плит і ДСП).
* ODEK ( {{ПрТ|Нідерланди}}, виробництво фанерної продукції).
* BeVur ( {{ПрТ|Білорусь}}, пошиття одягу).
* Bag ( {{ПрТ|Німеччина}}, видобування щебеню).
* Lafarge ( {{ПрТ|Франція}}, будівельні матеріали).
* LichtnerBeton ( {{ПрТ|Німеччина}}, будівельні матеріали).
* Fapomed ( {{ПрТ|Португалія}}, медичне обладнання)<ref name=":0">{{Cite web|url=http://investinrivne.org/ua/pro-rivnensku-oblast/korotko-pro-oblast.html|title=Коротко про Рівненську область|last=Янушевський|first=Д.І.|date=|website=investinrivne.org|publisher=|language=українська, англійська|accessdate=11.05.2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170518195548/http://investinrivne.org/ua/pro-rivnensku-oblast/korotko-pro-oblast.html|archivedate=18.05.2017|deadurl=no}}</ref>.

В економіці області переважають галузі [[Електроенергетика|електроенергетики]], [[Хімічна промисловість|хімічної]], легкої, лісової, деревообробної, [[Харчова промисловість|харчової промисловості]], виробництва будматеріалів, металообробки, [[машинобудування]].

В області діє 225 промислових підприємств. На Рівненщині працює понад 680 сільськогосподарських підприємств різних форм господарювання. Торговельна галузь області — це понад 3500 крамниць. Підприємства області торгують з 44 країнами світу.

Агенція «ІнвестІнРівне»<ref name=":0" /> на замовлення Рівненської облдержадміністрації<ref>{{Cite news|url=http://www.rv.gov.ua/sitenew/main/ua/news/detail/45786.htm|title=У цьому пересвідчився голова правління Державної інноваційної фінансово-кредитної установи Володимир Ставнюк.|last=Пресслужба Рівненської ОДА|first=|date=15 березня 2017|language=українською|work=|accessdate=17 травня 2017|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170504203521/http://www.rv.gov.ua/sitenew/main/ua/news/detail/45786.htm|archivedate=4 травня 2017|deadurl=yes}}</ref> підготувала [https://youtu.be/geGU9hVyHjA промоційне відео] про інвестиційни потенціал Рівненської області.

За 2021 рік в області забезпечено ''приріст обсягів промислового виробництва'' на 6,7 відсотків.

Зокрема, забезпечено ріст обсягів ''виробництва промислової продукції'' на підприємствах деревообробної промисловості — на 16,8 відс., хімічної промисловості — на 11,7 відс., із виробництва будматеріалів та скловиробів — на 7,8 відс., постачання електроенергії, газу — на 7,3 відс., добувної промисловості і розроблення кар'єрів — на 6,1 відс., текстильного виробництва — на 3,5 відс.

''Обсяг реалізованої промислової продукції'' за січень — листопад 2021 року склав 52,1 млрд грн., що на 27,5 відс. більше рівня відповідного періоду 2020 року.

У 2021 році в усіх категоріях господарств вироблено ''валової продукції сільського господарства'' на суму 17,7 млрд грн., у тому числі у аграрних підприємствах — 8,7 млрд грн., що відповідно на 2,3 відс. та 5,7 відс. більше, ніж за 2020 рік.

За січень — листопад 2021 року ''оборот зовнішньої торгівлі товарами'' становив майже 1,2 млрд дол. США і збільшився проти відповідного періоду 2020 року на 51,4 відс. При цьому, експорт товарів зріс на 50,8 відс., імпорт — на 52,3 відс.

Позитивне сальдо зовнішньої торгівлі становило 122,4 млн дол. США, коефіцієнт покриття експортом імпорту — 1,24.

Зовнішньоторговельні операції проводилися з партнерами 119 країн світу<ref>{{Cite web|title=Рівненська обласна державна адміністрація — Основні показники соціально-економічного розвитку Рівненської області|url=https://www.rv.gov.ua/osnovni-pokazniki-socialno-ekonomichnogo-rozvitku-rivnenskoyi-oblasti|website=www.rv.gov.ua|accessdate=2022-04-25|language=uk}}</ref>.

== Транспорт ==
Рівненська область, яка розташовується у північно-західній частині України, вирізняється вдалим географічним розташуванням на перетині міжнародних транспортних магістралей ({{Автошлях E|373}}, {{Автошлях E|40}}, {{Автошлях E|85}}), близькістю до кордону з Європейським Союзом (ЄС) (100 км) та столиці України м. [[Київ|Києва]] (250 км), наявністю розвинутих автомобільної та залізничної мереж, а також міжнародного аеропорту здатного приймати всі типи літаків.

Область перетинають [[Автомагістраль|автомагістралі]] Київ — [[Варшава]], Київ — [[Берестя]], Київ — [[Львів]], Львів — [[Житомир]], Київ — [[Чернівці]].

Експлуатаційна протяжність залізничних колій в області становить 588 кілометрів, протяжність автомобільних шляхів — 7535 кілометрів.

== Демографія ==
{{main|Населення Рівненської області}}
На 1 лютого 2013 року чисельність населення Рівненської області — 1 157 117 осіб, в тому числі них 553 177 (47,8 %) міського та 603 940 тис. (52,2 %) сільського.

Для населення Рівненської області характерні значні міжрайонні відмінності у народжуваності та смертності. Найвищі показники народжуваності характерні для північних поліських районів — Рокитнівського — 22,3 на 1000 осіб у 2009 р. (середньоукраїнський показник — 11,3), Володимирецького — 21,6, Березнівського — 20,7, Сарненського — 19,0 та інших. Для цих же районів характерна і найнижча смертність — 12,0 у Сарненському районі (середньоукраїнський показник 15,3), Рокитнівському районі — 12,4, Березнівському — 13,4. Народжуваність у південних районах є меншою — від 8,9 у місті Острог та 11,5 у Демидівському районі до 15,2 у Корецькому. Загалом для всіх південних районів області, крім Рівненського та міст Рівне й Дубно, характерна депопуляція. Найбільше скорочується населення Демидівського району — 7,0 на 1000 осіб. Рівненська область є однією з трьох єдиних адміністративних одиниць України, де населення збільшується.

У 2007—2008 роках середня очікувана тривалість життя становила 68,9 року (чоловіки — 62,97, жінки — 75,36).

Трудові ресурси області становлять 54 % загальної кількості населення.

Національний склад населення Рівненської області станом на 2001 рік<ref name="dem1">{{cite web|url=http://2001.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/|title=Всеукраїнський перепис населення 2001 року|publisher=|accessdate=2011-09-21|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GYqZgEfJ?url=http://2001.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/|archivedate=2013-05-12|deadurl=no}}{{ref-ru}}</ref>:

{| class="standard" style="text-align:right"
|+
! align="center" |№
! align="center" |Національність
! align="center" |Кількість осіб
! align="center" |%
|-
| 1
| align="left" | [[Українці]]
| 1 123 401
| 95,90 %
|-
| 2
| align="left" | [[Росіяни]]
| 30 129
| 2,57 %
|-
| 3
| align="left" | [[Білоруси]]
| 11 827
| 1,01 %
|-
| 4
| align="left" | [[Поляки]]
| 2 031
| 0,17 %
|-
| 5
| align="left" | [[Євреї]]
| 455
| 0,04 %
|-
| 6
| align="left" | [[Молдовани]]
| 364
| 0,03 %
|-
| 7
| align="left" | [[Чехи]]
| 333
| 0,03 %
|-
| 8
| align="left" | [[Вірмени]]
| 314
| 0,03 %
|-
| 9
| align="left" | [[Азербайджанці]]
| 274
| 0,02 %
|-
| 10
| align="left" | [[Німці]]
| 252
| 0,02 %
|-
| 11
| align="left" | Інші
| 2 065
| 0,18 %
|-
|
| align="left" | Разом
| 1 171 445
| 100,00 %
|+
|}

=== Найбільші населені пункти ===
<div align="center">
{| id="toc" style="margin: 0 2em 0 2em"
|-
| bgcolor="#cdc1c5" | {{center|'''Міські населені пункти з кількістю жителів понад 4,0 тисячі '''<br/> за даними Держкомстату<ref>{{UKR-EnumPopEstimate2017}}</ref><ref>При зазначенні динаміки народонаселення бралась до уваги зміна за період з січня 2015 по січень 2017 року</ref>}}
|-
|
<table width="600" border="0" cellspacing="1" cellpadding="0">
 <tr align="left">
  <td width="35%" style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Рівне]]</td>
  <td width="15%" style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}244,3</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Володимирець]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{збільшення}}9,3</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Вараш]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{збільшення}}42,2</td>
  <td width="35%" style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Млинів]]''</td>
  <td width="15%" style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{стабільно}}8,4</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Дубно]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{стабільно}}38,0</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Квасилів]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{збільшення}}8,3</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Костопіль]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}31,6</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Клевань]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}7,7</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Сарни]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{збільшення}}29,1</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Корець]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}7,2</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Здолбунів]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{збільшення}}25,0</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Зарічне (Зарічненський район)|Зарічне]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{стабільно}}7,3</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Острог]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{стабільно}}15,7</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Рокитне (смт, Рівненська область)|Рокитне]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}6,8</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Березне]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}13,4</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Гоща]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}5,4</td>
 </tr>
 <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Радивилів]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{зменшення}}10,5</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Клесів (смт)|Клесів]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{стабільно}}4,7</td>
 </tr>
  <tr align="left">
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> [[Дубровиця]]</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{збільшення}}9,5</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;font-weight:bold;"> ''[[Степань]]''</td>
  <td style="font-family:Verdana, Arial;font-size:10px;">{{збільшення}}4,2</td>
 </tr>
</table>
|}
</div>

== Релігія ==
Станом на 1 січня 2022 року в області зареєстровано 1648 релігійних організацій. 64% громад належать до православних церков.

[[Українська православна церква (Московський патріархат)|Українська православна церква]] (УПЦ) в єдності з [[Російська православна церква|московським патріархатом]] представлена двома єпархіями — [[Рівненська єпархія УПЦ (МП)|Рівненською]] та [[Сарненська єпархія УПЦ (МП)|Сарненською]], які об’єднують 593 громади, 14 монастирів і два духовно-пастирські училища. [[Православна церква України]] представлена [[Рівненська єпархія ПЦУ|Рівненсько-Острозькою]] та [[Рівненсько-Волинська єпархія ПЦУ|Рівненсько-Волинською]] єпархіями, які об’єднують 436 громад, 6 монастирів і одну семінарію.

[[Українська греко-католицька церква]] (УГКЦ) має у містах області 12 громад, які входять до [[Луцький екзархат УГКЦ|Луцького екзархату]]. [[Римо-католицька церква]] (РКЦ) представлена в області Рівненським деканатом [[Луцька дієцезія|Луцької дієцезії]] з 15 громадами та двома монастирями.

До [[Протестантизм|протестантських]] течій християнства належать 9% релігійних організацій області. Серед них найбільшою конфесією є [[Українська Церква Християн Віри Євангельської]] — 289 громад. [[Всеукраїнський союз церков євангельських християн-баптистів]] нараховує 121 громаду. [[Церква адвентистів сьомого дня|Адвентисти сьомого дня]] (АСД) у області мають 24 громади. Харизматичних релігійних організацій є 14, це зокрема [[Об'єднання незалежних харизматичних християнських церков України (повного євангелія)|Церква Повного Євангелія]] (4 громади) та інші.

Також діють 22 громади [[свідки Єгови|свідків Єгови]], громада [[Церква Ісуса Христа Святих останніх днів|мормонів]], громада [[Міжнародне Товариство Свідомості Крішни|крішнаїтів]], об'єднання [[Хасидизм|хасидів]] (4 громади), [[Іслам|мусульманська]] громада, дві релігійні організації [[Рідновірство|язичницького]] спрямування<ref>{{Cite web |url=https://dess.gov.ua/statistics-rel/ |title=Статистика {{!}} Релігія |website=ДЕСС |language=uk |access-date=2025-02-23}}</ref>.

== Злочинність ==
Рівень злочинності за 2012 рік на 1 тис. населення складає 4,8 злочинів, з них 1,5 тяжких та особливо тяжких<ref>{{Cite web|url=http://mvs.gov.ua/ |title=МВС УКРАЇНИ.|accessdate=19 березня 2014|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100410033230/http://mvs.gov.ua/|archivedate=10 квітня 2010|deadurl=no}}</ref>.

== Культура ==
[[Файл:Kostel sv.Ioana Chrestytelia v Dubrovyci.jpg|thumb|Костел св. Іоанна Хрестителя в Дубровиці]]
{{see also|Музеї Рівненської області}}
На території Рівненської області розташовано: 1088 пам'яток археології (з них — 20 національного значення), 1761 пам'ятка історії, 352 пам'ятки архітектури та містобудування (з них — 109 національного значення), 84 пам'ятки монументального мистецтва. До Списку історичних населених місць України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 р. за № 878, включено 13 населених пунктів Рівненської області: [[Березне]], [[Володимирець]], [[Гоща]], [[Дубно]], [[Дубровиця]], [[Клевань]], [[Корець]], [[Мізоч]], [[Млинів]], [[Острог]], [[Радивилів]], [[Рівне]], [[Степань]]<ref>{{Cite web|url=http://www.spadshina.org.ua/index.php?sID=27&itemID=261|title=Архівована копія|accessdate=22 серпня 2011|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140104204524/http://www.spadshina.org.ua/index.php?sID=27&itemID=261|archivedate=4 січня 2014|deadurl=yes}}</ref>.

==== Сім чудес Рівненщини ====
* [[Вузькоколійна залізниця]] Антонівка Зарічне (Володимирецький, Зарічненський райони).
* [[Тараканівський форт]] (Дубенський район).
* [[Острог|Історико-культурний комплекс м. Острога]].
* Заповідник [[Битва під Берестечком|Поле Берестецької битви]] (с. Пляшева Радивилівського району).
* [[Свято-Троїцький жіночий монастир (Корець)|Свято-Троїцький жіночий монастир]] (м. Корець).
* [[Дубенський замок|Замок князів Любомирських]] (м. Дубно).

=== Пам'ятки ===
{{main|Перелік пам'яток монументального мистецтва Рівненської області}}

=== Галерея ===
<gallery class="center" widths="200" heights="200">
Файл:Базальтове.jpg|[[Базальтове]]
Файл:Таракановский форт.jpg|[[Тараканівський форт]]
Файл:Zamek w Dubnie - 2, 2008.jpg|[[Дубенський замок]]
Файл:Castle (Novomalyn).jpg|[[Новомалинський замок]]
Файл:Вид на фосфатні гори.jpg|[[Фосфатні гори]]
File:Клесівський дендропарк. Каміння.JPG|[[Клесівський дендропарк]]
File:TU2-066-Saritschne.jpg|[[Вузькоколійна залізниця Антонівка — Зарічне]]
</gallery>

== Див. також ==
* [[Рівненська обласна рада]]
* [[Рівненська обласна державна адміністрація]]
* [[Перелік сіл та селищ Рівненської області]]

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Література ==
* {{книга
 |автор             = [[Сербін Георгій Павлович|Георгій Сербін]]
 |частина           =
 |посилання частина =
 |заголовок         = Ровенщина туристська. Путівник
 |оригінал          =
 |посилання         =
 |відповідальний    =
 |видання           =
 |місце             = Львів
 |видавництво       = «[[Каменяр (видавництво)|Каменяр]]»
 |рік               = 1980
 |том               =
 |сторінки          =
 |сторінок          = 168
 |серія             =
 |тираж             = 40 000
 |isbn              =
 |doi               =
 |bibcode           =
 |pmid              =
 |archiveurl        =
 |archivedate       =
}}
* ''Верменич Я. В.'' [http://www.history.org.ua/?encyclop&termin=Rivnenska_oblast Рівненська область] // {{ЕІУ|9|213}}
* Паніна Л. А. [http://nbuv.gov.ua/j-pdf/NznuoairD2009_2012_6_26.pdf Сучасна релігійна ситуація на Рівненщині: статистичний огляд] // Наукові записки Національного університету «Острозька академія». Сер. : Історичне релігієзнавство. — 2012. — Вип. 6. — С. 248—254.

== Посилання ==
* [http://leksika.com.ua/18070724/legal/rivnenska_oblast Рівненська область] // {{Юридична енциклопедія|5}}
{{Вікіпосилання
|Тема   = Рівненська область
}}
* [http://www.rv.gov.ua/ Офіційна сторінка Рівненської обласної державної адміністрації]
* [http://www.city-adm.rv.ua/ Офіційна сторінка Рівненської міської ради та її виконавчого комітету]

{{Розташування2|nw=|n={{Країна з прапорцем|BLR}}|ne=|w={{Країна з прапорцем|Вл}}|e={{Країна з прапорцем|Жт}}|sw={{Країна з прапорцем|Лв}}|s={{Країна з прапорцем|Тр}}|se={{Країна з прапорцем|Хм}}}}

{{бібліоінформація}}
{{Рівненська область}}
{{Міста Рівненської області}}
{{Україна}}
{{Портали|Рівненська область|Географія України}}

[[Категорія:Рівненська область| ]]
[[Категорія:Області України]]
[[Категорія:Надпопулярні статті]]
[[Категорія:Засновані в Україні 1939]]

title: Рівненська область

Герб Рівненської області: Прапор Рівненської області

title: Основні дані

Прізвисько: Рівненщина, Волинь, Полісся, Погориння

Утворена: 27 листопада 1939

Густота населення: 59 осіб/км²

Обласний центр: Рівне

Номери автомобілів: BK, HK / 18

Інтернет-домени: rv.ua; rivne.ua

Основні дані: Мапа області

title: Обласна влада

Рада: Рівненська обласна рада

Голова ради: Карауш Андрій Петрович

Голова ОДА: Коваль Олександр Сергійович

Вебсторінка: Рівненська ОДА · Рівненська облрада

Адреса: 33028, м. Рівне, майдан Просвіти, 1

d: Інформація у Вікіданих?

s: Теми у Вікіджерелах?

voy: Рівненська область у Вікімандрах?

CMNS: Рівненська область у Вікісховищі?


text:
# Томмі Альбелін
Томмі Альбелін (швед. Tommy Albelin; 21 травня 1964, м. Стокгольм, Швеція) — шведський хокеїст, захисник.
Вихованець хокейної школи ХК «Броммапойкарна». Виступав за «Юргорден» (Стокгольм), «Квебек Нордікс», «Галіфакс Цитаделс» (АХЛ), «Нью-Джерсі Девілс», «Ютіка Девілс» (АХЛ), «Олбані Рівер-Ретс» (АХЛ), «Калгарі Флеймс».
В чемпіонатах НХЛ — 956 матчів (44+211), у турнірах Кубка Стенлі — 81 матч (7+15).
У складі національної збірної Швеції учасник зимових Олімпійських ігор 1998 (4 матчі, 0+0); учасник чемпіонатів світу 1985, 1986, 1987, 1989 і 1997 (48 матчів, 6+10); учасник Кубка Канади 1987 і 1991 (12 матчів, 2+1); учасник Кубка світу 1996 (4 матчі, 1+0). У складі молодіжної збірної Швеції учасник чемпіонатів світу 1983 і 1984.
Досягнення
- Володар Кубка Стенлі (1995, 2003)
- Чемпіон світу (1987), срібний призер (1986, 1997)
- Чемпіон Швеції (1983), срібний призер (1985)

Тренерська кар'єра
- Асистент головного тренера «Нью-Джерсі Девілс» (2007–10, 2014–15, НХЛ)
- Асистент головного тренера національної збірної Швеції на зимових Олімпійських іграх 2010
- Асистент головного тренера «Олбані Рівер-Ретс» (2010–14, АХЛ)
- Асистент головного тренера «Торонто Мейпл Ліфс» (2016–18, НХЛ)
- Асистент головного тренера «Нью-Йорк Айлендерс» (2024–, НХЛ)

Родина
Син Адам теж колишній хокеїст.

wikiname: ukwiki

title: Томмі Альбелін

in_language: uk

wikitext:
{{Infobox Ice Hockey Player
| name            = {{прапорець|SWE}} Томмі Альбелін
| image           =
| image_caption   =
| image_size      = 200
| position        = [[Захисник (хокей із шайбою)|захисник]]
| shoots          = лівий
| height          = 185 см
| weight          = 90 кг
| team            =
| league          =
| former_teams    =
| played_for      = [[Юргорден (хокейний клуб)|Юргорден Стокгольм]]
[[Квебек Нордікс]]
[[Нью-Джерсі Девілс]]
[[Калгарі Флеймс]]
| ntl_team        = {{ih|SWE}}
| draft           = 152-й загальний
| draft_year      = 1983
| draft_team      = [[Квебек Нордікс]]
| career_start    = 1982
| career_end      = 2006
}}
'''Томмі Альбелін''' ({{lang-sv|Tommy Albelin}}; [[21 травня]] [[1964]], м. [[Стокгольм]], [[Швеція]]) — [[Швеція|шведський]] [[хокей із шайбою|хокеїст]], [[Захисник (хокей із шайбою)|захисник]].

Вихованець хокейної школи ХК «Броммапойкарна». Виступав за [[Юргорден (хокейний клуб)|«Юргорден» (Стокгольм)]], «[[Квебек Нордікс]]», «Галіфакс Цитаделс» ([[АХЛ]]), «[[Нью-Джерсі Девілс]]», «Ютіка Девілс» ([[АХЛ]]), «Олбані Рівер-Ретс» ([[АХЛ]]), «[[Калгарі Флеймс]]».

В чемпіонатах [[НХЛ]] — 956 матчів (44+211), у турнірах [[Кубок Стенлі|Кубка Стенлі]] — 81 матч (7+15).

У складі [[Збірна Швеції з хокею із шайбою|національної збірної Швеції]] учасник [[Хокей із шайбою на Олімпійських іграх|зимових Олімпійських ігор]] [[Хокей на зимових Олімпійських іграх 1998|1998]] (4 матчі, 0+0); учасник [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою|чемпіонатів світу]] [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1985|1985]], [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1986|1986]], [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1987|1987]], [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1989|1989]] і [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1997|1997]] (48 матчів, 6+10); учасник [[Кубок Канади (хокей із шайбою)|Кубка Канади]] 1987 і 1991 (12 матчів, 2+1); учасник Кубка світу 1996 (4 матчі, 1+0). У складі [[Молодіжна збірна Швеції з хокею із шайбою|молодіжної збірної Швеції]] учасник [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою серед молодіжних команд|чемпіонатів світу]] [[Молодіжний чемпіонат світу з хокею із шайбою 1983|1983]] і [[Молодіжний чемпіонат світу з хокею із шайбою 1984|1984]].

;Досягнення
* Володар [[Кубок Стенлі|Кубка Стенлі]] (1995, 2003)
* [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою|Чемпіон світу]] ([[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1987|1987]]), срібний призер ([[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1986|1986]], [[Чемпіонат світу з хокею із шайбою 1997|1997]])
* [[Елітсерія|Чемпіон Швеції]] (1983), срібний призер (1985)

;Тренерська кар'єра
* Асистент головного тренера «[[Нью-Джерсі Девілс]]» (2007–10, 2014–15, [[НХЛ]])
* Асистент головного тренера [[Збірна Швеції з хокею із шайбою|національної збірної Швеції]] на [[Хокей із шайбою на Олімпійських іграх|зимових Олімпійських іграх]] [[Хокей на зимових Олімпійських іграх 2010|2010]]
* Асистент головного тренера «Олбані Рівер-Ретс» (2010–14, [[АХЛ]])
* Асистент головного тренера «[[Торонто Мейпл Ліфс]]» (2016–18, [[НХЛ]])
* Асистент головного тренера «[[Нью-Йорк Айлендерс]]» (2024–, [[НХЛ]])

;Родина
Син Адам теж колишній хокеїст.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [https://www.eliteprospects.com/staff/148/tommy-albelin Профіль тренера] на [http://www.eliteprospects.com/ Eliteprospects] {{ref-en}}
* {{Ice Hockey Stats}}
{{нк}}
{{Склад збірної Швеції на ЧС з хокею із шайбою 1987}}
{{DEFAULTSORT:Альбелін Томмі}}

[[Категорія:Шведські хокеїсти]]
[[Категорія:Гравці збірної Швеції з хокею]]
[[Категорія:Хокеїсти «Юргордена»]]
[[Категорія:Хокеїсти «Квебек Нордікс»]]
[[Категорія:Хокеїсти «Нью-Джерсі Девілс»]]
[[Категорія:Хокеїсти «Олбані Рівер Ретс»]]
[[Категорія:Хокеїсти «Калгарі Флеймс»]]
[[Категорія:Задрафтовані «Квебек Нордікс»]]
[[Категорія:Хокеїсти на зимових Олімпійських іграх 1998]]
[[Категорія:Володарі Кубка Стенлі]]
[[Категорія:Чемпіони світу з хокею]]
[[Категорія:Шведські хокейні тренери]]

title: Томмі Альбелін

Народився: 21 травня 1964 (60 років) · Стокгольм, Швеція

Вага: 90 кг

Позиція: захисник

Кидок: лівий

Проф. клуби: Юргорден Стокгольм · Квебек Нордікс · Нью-Джерсі Девілс · Калгарі Флеймс

Нац. збірна: Швеція

Драфт НХЛ: 152-й загальний, 1983 · Квебек Нордікс


text:
# Зубревицька сільська рада
Зубревицька сільська рада (біл. Зубрэвіцкі сельсавет) — адміністративно-територіальна одиниця в складі Оршанського району розташоване в Вітебської області Білорусі. Адміністративний центр — Зубревичі.
Зубревицька сільська рада зорганізована 8 квітня 2004 року і розташована на півночі Білорусі, у південній частині Вітебської області орієнтовне розташування — супутникові знімки [Архівовано 25 серпня 2011 у WebCite].
До складу сільради входять такі населені пункти:
- Зубревичі
- Болотавичі
- Борейшово
- Верхове
- Дятлово
- Дубровка
- Казеки
- Лісуни
- Мацново
- Мезеново
- Прокшино
- Туміничі
- Ходули
- Хіми

title: Зубревицька сільська рада

wikitext:
{{НП
 |країна                  = {{BLR}}
 |статус                  =
 |українська назва        = Зубревицька сільська рада
|оригінальна назва = {{lang-be|Зубрэвіцкі сельсавет}}
 |підпорядкування         =
 |герб                    =
 |прапор                  =
 |ширина герба            =
 |ширина прапора          =
 |зображення              =
  |lat_dir = N|lat_deg = 54|lat_min = 27|lat_sec = 35
  |lon_dir = E|lon_deg = 30|lon_min = 9|lon_sec = 7
  |CoordAddon             =
 |размер карты страны     = 300
 |размер карты региона    = 300
 |размер карты района     =
 |вид регіону             = Область
 |регион                  = Вітебська область
 |регіон в таблиці        =
 |вид району              =
 |район                   = [[Оршанський район (Білорусь)|Оршанський]]
 |район в таблиці         =
 |вид общини              =
 |община                  =
 |община в таблиці        =
 |карта країни             =
 |карта регіону           =
 |карта району            =
 |внутрішній поділ        =
 |вид голови              =
 |голова                  =
 |дата заснування         =
 |year                    =
 |перша згадка            =
 |попередні назви         =
 |статус з                =
 |площа                   =
 |вид висоти              =
 |висота центру НП        =
 |офіційна мова           =
 |офіційна мова-ref       =
  |населення              =
  |рік перепису           =
  |плотность              =
  |агломерація            =
  |національний склад     =
  |конфесійний склад=
 |часовий пояс            =
 |DST                     =
 |телефонний код          = +375
 |поштовий індекс         = 211005
 |поштові індекси        =
 |автомобільний код       =
 |вид ідентифікатора      =
 |цифровий ідентифікатор  =
 |сайт                    =
 |мова сайту              =
 |мова сайту 2            =
 |мова сайту 3            =
 |мова сайту 4            =
 |мова сайту 5            =
 |add1n                   =
 |add1                    =
 |add2n                   = Офіційна адреса
 |add2                    = 211 005 Віцебская вобласьць,
Аршанскі раён,
Зубрэвіцкі сельсавет
 |add3n                   = Телефон
 |add3                    = +375 216
 |add4n                   =
 |add4                    =
}}
'''Зубревицька сільська рада''' ({{lang-be|Зубрэвіцкі сельсавет}}) — [[Адміністративно-територіальний устрій|адміністративно-територіальна одиниця]] в складі [[Оршанський район (Білорусь)|Оршанського району]] розташоване в [[Вітебська область|Вітебської області]] [[Білорусь|Білорусі]]. Адміністративний центр — [[Зубревичі (Оршанський район)|Зубревичі]].

Зубревицька сільська рада зорганізована [[8 квітня]] [[2004]] року<ref>{{Cite web |url=http://pravo.kulichki.com/mest2007/bz03/dcm03932.htm |title=Аб зьмене адміністрацыйна-тэрытарыяльнага падзелу раёнаў Віцебскай вобласьці |accessdate=8 липня 2010 |archive-date=4 червня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150604192549/http://pravo.kulichki.com/mest2007/bz03/dcm03932.htm }}</ref> і розташована на півночі Білорусі, у південній частині Вітебської області [http://wikimapia.org/#lat=54.3995733&lon=30.2142477&z=13&l=37&m=b орієнтовне розташування — супутникові знімки] {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/61CZ2O6Sc?url=http://wikimapia.org/#lat=54.3995733&lon=30.2142477&z=13&l=37&m=b |date=25 серпня 2011 }}.

До складу сільради входять такі населені пункти:
* [[Зубревичі (Оршанський район)|Зубревичі]]
* [[Болотавичі]]
* [[Борейшово]]
* [[Верхове (Оршанський район)|Верхове]]
* [[Дятлово (Оршанський район)|Дятлово]]
* [[Дубровка (Оршанський район)|Дубровка]]
* [[Казеки]]
* [[Лісуни (Оршанський район)|Лісуни]]
* [[Мацново]]
* [[Мезеново]]
* [[Прокшино]]
* [[Туміничі]]
* [[Ходули]]
* [[Хіми (Оршанський район)|Хіми]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://orsha.vitebsk-region.gov.by/ Інформація на сайті Оршанського району] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100722033532/http://orsha.vitebsk-region.gov.by/ |date=22 липня 2010 }}

[[Категорія:Оршанський район]]

{{Belarus-stub}}

title: Країна

Країна: Білорусь

Область: Вітебська область

Район: Оршанський

Дата заснування: 8 квітня 2004

OSM: ↑70660 ·R (Оршанський район)

Офіційна адреса: 211 005 Віцебская вобласьць, · Аршанскі раён, · Зубрэвіцкі сельсавет


text:
# Краєзнавчий музей Нікольського району
Початок історії музею
Ініціатором створення музею був Василь Петрович Качковський. Продовжив займатися питанням створення районного музею після Віктор Іванович Богатир. Фактично просвітницька організація починає працювати на громадських засадах в 1973 році. Роботу зі створення музею також вели секретар райкому партії з питань ідеології Зайченко Валентина Іванівна, керівник районним відділом культури Мілтих Іван Іванович та директор ЗОШ № 2 Литвиненко Марія Оксентіївна. В кінці 80-х – початку 90-х рр. ХХ ст. роботою музею займалися завідувач відділом культури Нікольської районної державної адміністрації Микола Іванович Дондик і секретар райкому партії Артеменко Надія Василівна.
Юридично музей був заснований 20 жовтня 1982 рішенням виконавчого комітету Нікольської районної ради «Про створення в смт Володарське районного краєзнавчого музею на громадських засадах». У своїй роботі організатори музею керувалися Типовим положенням про музеї на громадських засадах, затвердженим Колегією Міністерства культури УРСР від 25 вересня 1978 р.
Артеменко Надія Василівна згадує, що почали роботу з формування Ради створення музею, що складалася з 23 осіб. До неї увійшли Лямцева Марія Анастасівна, Литвиненко М. О., Куценко Микола Лаврентійович, секретар районної комсомольської організації Боднар Ганна Володимирівна, відповідальний секретар райкому профспілки працівників АПК Зайченко Валентина Іванівна та інші. Протягом трьох років велася наполеглива робота над пошуком і оформленням матеріалів для селищного музею, який було вирішено було розташувати в будівлі колишнього дитячого садка (три кімнати з пічним опаленням).
Почали зі створення кімнати Військової слави. Експонати збирали на території всього району. Експозиція була збагачена речами, переданими уродженцем смт Нікольське Героєм Радянського Союзу А. Д. Якименко.
Відкриття музею
Відкриття музею відбулося 9 травня 1985 до 40-річчя Перемоги у Другій світовій	війні. У ролі перших екскурсоводів виступили учні 7-Б класу загальноосвітньої школи № 1 Олена Клименко та Наталія Коваленко.
Музей знаходиться в центрі смт Нікольське. Музейну площу прикрашає, відкритий в травні 2005 р. меморіальний комплекс «Алея героїв», де знаходяться бюсти Героїв Радянського Союзу і Героїв Соціалістичної Праці нашого району. Відкриттю цієї Алеї сприяли голова районної Ради ветеранів війни та праці Макмак Іван Феофанович і голова райдержадміністрації району Троян Петро Павлович [Архівовано 22 лютого 2018 у Wayback Machine.]. Також на музейній території під відкритим небом розташована експозиція великогабаритних кам'яних знарядь праці. Поряд з котками знаходяться експонати з історії половецьких племен - «половецькі баби» і музей під відкритим небом "Козацьке подвір'я".
Керівники музею
На початку роботи музею офіційних керівників закладу не було. Роботу проводили небайдужі до цієї справи люди. Пізніше Нікольський районний відділ культури взяв музей під свою опіку і став призначати його керівників.
У 1992 році завідувачем народним музеєм історії селища Володарське стала Литвиненко Марія Оксентіївна. У 1993 році – Тарасова Надія Олександрівна. Протягом 1993-1994 рр. - Альгіна Олена Геннадіївна. З 1994 по 2008 рік керівником був призначений Воронов Анатолій Григорович. Починаючи з 2008 року роботу музею очолює Апостолова Пелагія Миколаївна.
Першим був відкритий Зал Воїнської слави і Зал історії, під час керування музеєм Тарасової Н.О. був оформлений Зал природи рідного краю. Фінансування в цей час було дуже обмежене, можливості проводити будь-яку дослідну роботу не було, тому музей працював тільки як просвітницька організація. Коли з'явилися додаткові кошти М. І. Дондик запропонував ввести посаду зберігача фондів музею. Цю посаду обійняла О. Г. Альгіна. Почалася обробка існуючих експонатів, оцінка їх історичної цінності. Після переходу Н. А. Тарасової на роботу в краєзнавчий музей м. Маріуполя, Олена Геннадіївна очолила музей, а на її посаду була запрошена Тетяна Іванівна Ширшова. 30 грудня 1991 року постановою колегії обласного управління культури музею було присвоєно звання «народного», яке було підтверджене офіційно в 2001 році. Крім нього в районі існувало ще два народних музею: Кременівський народний і Темрюцький народний музеї історії сіл.
Невеликий колектив музею працював над створенням ще одного залу - етнографічної кімнати. Під час керівництва музеєм О.Г.. Альгіної, в музеї було проведено опалення, що сприяло кращому збереженню експонатів і можливості більшої популяризації його експозицій. Проводилися не тільки екскурсії вищезазначеними залами музею, але і організовували виставки робіт місцевих умільців. Було налагоджено співпрацю з вчителями історії району: працівники музею розробляли лекції про історичні пам'ятки району, важливі події, що відбувалися на території нашого краю, про видатних людей нашої землі. Ці матеріали вчителі могли використовувати на своїх уроках. Також за цей час були поповнені фонди музею новими експонатами.
«Рішенням Нікольської районної ради № 5 \ 23-246 від 31.10.2008 року «Про створення комунального закладу Краєзнавчого музею Нікольського району Донецької області» всі три народні музею району були об'єднані в єдину структуру. У зв'язку з цим він став працювати як наукова установа.
У грудні 2011 року від Краєзнавчого музею Нікольського району було відокремлено Темрюцьке відділення музею, згідно з «Рішенням Володарського районної ради № 6 \ 13-149 від 09.12.2011 року «Про утворення комунального закладу - музею історії села Темрюк Нікольського району Донецької області».

title: Краєзнавчий музей Нікольського району

wikitext:
{{без джерел|дата=лютий 2018}}
'''Початок історії музею'''
:Ініціатором створення музею був [[Василь Петрович Качковський]]. Продовжив займатися питанням створення районного музею після [[Віктор Іванович Богатир]]. Фактично просвітницька організація починає працювати на громадських засадах в 1973 році. Роботу зі створення музею також вели секретар райкому партії з питань ідеології Зайченко Валентина Іванівна, керівник районним відділом культури [[Мілтих Іван Іванович]] та директор ЗОШ № 2 [[Литвиненко Марія Оксентіївна]]. В кінці 80-х – початку 90-х рр. ХХ ст. роботою музею займалися завідувач відділом культури Нікольської районної державної адміністрації [[Дондик Микола Іванович|Микола Іванович Дондик]] і секретар райкому партії [[Артеменко Надія Василівна]].
Юридично музей був заснований 20 жовтня 1982 рішенням виконавчого комітету Нікольської районної ради «Про створення в смт Володарське районного краєзнавчого музею на громадських засадах». У своїй роботі організатори музею керувалися Типовим положенням про музеї на громадських засадах, затвердженим Колегією Міністерства культури УРСР від 25 вересня 1978 р.
Артеменко Надія Василівна згадує, що почали роботу з формування Ради створення музею, що складалася з 23 осіб. До неї увійшли [[Лямцева Марія Анастасівна]], [[Литвиненко М. О.]], [[Куценко Микола Лаврентійович]], секретар районної комсомольської організації [[Боднар Ганна Володимирівна]], відповідальний секретар райкому профспілки працівників АПК [[Зайченко Валентина Іванівна]] та інші. Протягом трьох років велася наполеглива робота над пошуком і оформленням матеріалів для селищного музею, який було вирішено було розташувати в будівлі колишнього дитячого садка (три кімнати з пічним опаленням).
Почали зі створення кімнати Військової слави. Експонати збирали на території всього району. Експозиція була збагачена речами, переданими уродженцем [[смт Нікольське]] Героєм Радянського Союзу [[Якименко Антін Дмитрович|А. Д. Якименко]].
: '''Відкриття музею'''
Відкриття музею відбулося 9 травня 1985 до 40-річчя Перемоги у Другій світовій	війні. У ролі перших екскурсоводів виступили учні 7-Б класу загальноосвітньої школи № 1 Олена Клименко та Наталія Коваленко.
Музей знаходиться в центрі смт Нікольське. Музейну площу прикрашає, відкритий в травні 2005 р. меморіальний комплекс «Алея героїв», де знаходяться бюсти Героїв Радянського Союзу і Героїв Соціалістичної Праці нашого району. Відкриттю цієї Алеї сприяли голова районної Ради ветеранів війни та праці [[Макмак Іван Феофанович]] і голова райдержадміністрації району [http://pr.ua/news.php?new=30201 Троян Петро Павлович] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180222043845/http://pr.ua/news.php?new=30201 |date=22 лютого 2018 }}. Також на музейній території під відкритим небом розташована експозиція великогабаритних кам'яних знарядь праці. Поряд з котками знаходяться експонати з історії половецьких племен - «половецькі баби» і музей під відкритим небом "Козацьке подвір'я".
: '''Керівники музею'''
На початку роботи музею офіційних керівників закладу не було. Роботу проводили небайдужі до цієї справи люди. Пізніше Нікольський районний відділ культури взяв музей під свою опіку і став призначати його керівників.
У 1992 році завідувачем народним музеєм історії селища Володарське стала [[Литвиненко Марія Оксентіївна]]. У 1993 році – [[Тарасова Надія Олександрівна]]. Протягом 1993-1994 рр. - [[Альгіна Олена Геннадіївна]]. З 1994 по 2008 рік керівником був призначений [[Воронов Анатолій Григорович]]. Починаючи з 2008 року роботу музею очолює [[Апостолова Пелагія Миколаївна]].
Першим був відкритий Зал Воїнської слави і Зал історії, під час керування музеєм [[Тарасової Н.О.]] був оформлений Зал природи рідного краю. Фінансування в цей час було дуже обмежене, можливості проводити будь-яку дослідну роботу не було, тому музей працював тільки як просвітницька організація. Коли з'явилися додаткові кошти [[М. І. Дондик]] запропонував ввести посаду зберігача фондів музею. Цю посаду обійняла [[О. Г. Альгіна]]. Почалася обробка існуючих експонатів, оцінка їх історичної цінності. Після переходу [[Н. А. Тарасової]] на роботу в краєзнавчий музей м. Маріуполя, Олена Геннадіївна очолила музей, а на її посаду була запрошена [[Тетяна Іванівна Ширшова]]. 30 грудня 1991 року постановою колегії обласного управління культури музею було присвоєно звання «народного», яке було підтверджене офіційно в 2001 році. Крім нього в районі існувало ще два народних музею: Кременівський народний і Темрюцький народний музеї історії сіл.
Невеликий колектив музею працював над створенням ще одного залу - етнографічної кімнати. Під час керівництва музеєм [[О.Г.. Альгіної]], в музеї було проведено опалення, що сприяло кращому збереженню експонатів і можливості більшої популяризації його експозицій. Проводилися не тільки екскурсії вищезазначеними залами музею, але і організовували виставки робіт місцевих умільців. Було налагоджено співпрацю з вчителями історії району: працівники музею розробляли лекції про історичні пам'ятки району, важливі події, що відбувалися на території нашого краю, про видатних людей нашої землі. Ці матеріали вчителі могли використовувати на своїх уроках. Також за цей час були поповнені фонди музею новими експонатами.
«Рішенням Нікольської районної ради № 5 \ 23-246 від 31.10.2008 року «Про створення комунального закладу Краєзнавчого музею Нікольського району Донецької області» всі три народні музею району були об'єднані в єдину структуру. У зв'язку з цим він став працювати як наукова установа.
У грудні 2011 року від Краєзнавчого музею Нікольського району було відокремлено [[Темрюцьке]] відділення музею, згідно з «Рішенням Володарського районної ради № 6 \ 13-149 від 09.12.2011 року «Про утворення комунального закладу - [[музею історії села Темрюк Нікольського району Донецької області]]».


text:
# Збігнєв Каспжак
Збігнєв Каспржак (пол. Zbigniew Kasprzak; нар. 30 вересня 1908, Познань — пом. 6 березня 1965, Льондек-Здруй) — польський спортсмен, учасник зимових олімпійських ігор 1936 року.

## Життєпис
Всеосяжний спортсмен, займався футболом, грав як воротар у клубах «Варта» (Познань), «Сокул» (Львів) та «Чарні» (Львів). Займався у хокеєм на траві, баскетболом, в останньому в 1928 році здобув титул чемпіона Польщі з баскетболу як гравець клубу «Чарна Тжинастка» (Познань), але найуспішнішим був як хокеїст. Здобув титул чемпіона Польщі 1935 року та титул віце-чемпіона 1934 року (з клубом «Чарні» Львів). Після завершення Другої світової війни грав за познаньську «Лехію». Після завершення своєї кар'єри став спортивним функціонером.

title: Збігнєв Каспжак

wikitext:
{{помилки}}
{{Футболіст
| ім'я = Збігнєв Каспжак
| зображення =
| зображення розмір =
| підпис =
| повне-ім'я = Збігнєв Каспжак
| дата-народження = 30.09.1908
| місце-народження = [[Познань]]
| країна-народження =
| дата-смерті = 06.03.1965
| місце-смерті = [[Льондек-Здруй]]
| зріст =
| вага =
| прізвисько =
| громадянство = {{POL}}
| позиція = [[Воротар (футбол)|Воротар]]
| поточний-клуб =
| номер =
| юнацькі-клуби =
| юнацькі-роки =
| клубний гравець = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|Клуб}}
{{Футболіст рядок 0||{{Прапорець|POL}}|[[Варта (Познань)|«Варта» (П)]] |?|-?}}
{{Футболіст рядок 1||{{Прапорець|POL}}|«Сокул» (Л) |?|-?}}
{{Футболіст рядок 0||{{Прапорець|POL}}|[[Чарні (Львів)|«Чарні» (Л)]] |?|-?}}
{{Футболіст кінець}}
| збірна-команда =
| збірна-роки =
| збірна-ігри(голи) =
| тренер-команда =
| тренер-сезон =
| тренер-місце =
| тренер =
| суддя-громадянство =
| суддя-місто =
| суддя-категорія =
| суддя-професія =
| суддя =
| звання =
| нагороди =
| пк-поновлення =
| збірна-поновлення =
| дата-оновлення =
| вікісховище =
| nocat =
}}

'''Збігнєв Каспржак''' ({{lang-pl|Zbigniew Kasprzak}}; {{н}} [[30 вересня]] [[1908]], [[Познань]] — {{†}} [[6 березня]] [[1965]], [[Льондек-Здруй]]) — [[Польща|польський]] спортсмен, учасник [[Зимові Олімпійські ігри 1936|зимових олімпійських ігор 1936]] року.

== Життєпис ==
Всеосяжний спортсмен, займався футболом, грав як воротар у клубах [[Варта (Познань)|«Варта» (Познань)]], «Сокул» (Львів) та [[Чарні (Львів)|«Чарні» (Львів)]]. Займався у [[хокей на траві|хокеєм на траві]], [[баскетбол|баскетболом]], в останньому в 1928 році здобув титул чемпіона Польщі з баскетболу як гравець клубу «Чарна Тжинастка» (Познань), але найуспішнішим був як [[Хокей із шайбою|хокеїст]]. Здобув титул чемпіона Польщі 1935 року та титул віце-чемпіона 1934 року (з клубом «Чарні» Львів). Після завершення [[Друга світова війна|Другої світової війни]] грав за познаньську «Лехію». Після завершення своєї кар'єри став спортивним функціонером.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [[Олімпійський комітет Польщі]]: [https://olimpijski.pl/olimpijczycy/zbigniew-kasprzak/ Zbigniew Kasprzak – sylwetka w portalu www.olimpijski.pl]. www.olimpijski.pl
{{DEFAULTSORT:Каспжак, Збігнєв}}
[[Категорія:Уродженці Познані]]
[[Категорія:Польські футболісти]]
[[Категорія:Футбольні воротарі]]
[[Категорія:Футболісти «Чарні» (Львів)]]
[[Категорія:Футболісти «Варти» (Познань)]]
[[Категорія:Польські хокейні тренери]]

title: Особисті дані

Повне ім'я: Збігнєв Каспжак

Народження: 30 вересня 1908

Смерть: 6 березня 1965 (56 років)

Громадянство: Польща

Позиція: Воротар

title: Професіональні клуби*

Роки: Клуб · І (г)

Професіональні клуби*: * Ігри та голи за професіональні клуби · враховуються лише в національному чемпіонаті.