text:
# Холмова (Калузька область)
Холмова (рос. Холмовая) — присілок в Спас-Деменському районі Калузької області Російської Федерації.
Населення становить 0 осіб. Входить до складу муніципального утворення Село Павлиново.

## Історія
Від 2004 року входить до складу муніципального утворення Село Павлиново

## Населення
| 2002 | 2007 | 2010 |
| ---- | ---- | ---- |
| 4    | ↘1   | ↘0   |

title: Холмова (Калузька область)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Холмова
|назва ін.       = Холмовая
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Калузька область]]
|район           = [[Спас-Деменський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Село Павлиново]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{зменшення}} 0
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Калузька область
}}
'''Холмова''' ({{lang-ru|Холмовая}}) — [[присілок]] в [[Спас-Деменський район|Спас-Деменському районі]] [[Калузька область|Калузької області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 0 осіб. Входить до складу муніципального утворення [[Село Павлиново]].

== Історія ==

Від 2004 року входить до складу муніципального утворення Село Павлиново<ref>{{Cite web |url=http://docs.cntd.ru/document/972212328 |title=Закон Калужской области от 04 октября 2004 года N 354-ОЗ «Об установлении границ муниципальных образований, расположенных на территории административно-территориальных единиц «Барятинский район», «Куйбышевский район», «Людиновский район», «Мещовский район», «Спас-Деменский район», «Ульяновский район», и наделении их статусом городского поселения, сельского поселения, муниципального района» |access-date=2018-09-19 |archive-date=2018-09-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180919133004/http://docs.cntd.ru/document/972212328 |deadlink=no }}</ref>

== Населення ==

{{Населення РФ | Холмовая (Калужская область) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Спас-Деменський район}}
{{Географія Калуга-доробити}}

{{Портали|Росія|Географія}}

[[Категорія:Населені пункти Спас-Деменського району]]

title: присілок Холмова

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Калузька область

Муніципальний район: Спас-Деменський район

Поселення: Село Павлиново

title: Основні дані

Населення: ▼ 0

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Холмова · Холмова


text:
# Тяга (різниця тисків)
Тя́га — різниця тисків повітря або газоподібних продуктів згоряння в каналах споруд і технічних систем, що сприяє притоку середовища в область пониженого тиску. Може бути природною (під дією архімедової сили) або примусовою (під впливом технічних пристроїв, що забезпечують відтік газів чи повітря, наприклад, вентиляторів).

## Природна тяга

### Загальний принцип
Густина {\displaystyle \rho } нагрітого повітря чи будь-якого іншого газу є меншою, ніж його густина при нижчій температурі, отже, тиск стовпа нагрітого газу є меншим ніж тиск стовпа холоднішого газу такої ж висоти (p = ρgh, h - висота). Цей факт спричиняє появу різниці тисків всередині та зовні димової труби чи будівлі, яка опалюється; найбільше розрідження досягається внизу, де висота розташованих вище стовпів з різною густиною є максимальною: {\displaystyle \Delta p=\rho g\Delta h}.

### У системі вентиляції будівель
Якщо будівля не є герметичною, то через різницю тисків виникає потік холодного повітря, спрямований досередини, а тепле повітря витісняється (спливає) і виходить назовні (можуть бути передбачені спеціальні витяжні вентиляційні канали). Рушійна сила тяги визначається перепадом середніх висот місць входу та видалення повітря. Так забезпечується робота витяжної вентиляції з природним спонуканням.
Якщо влітку в будівлі працюють кондиціонери, то відбувається зворотний ефект — холодне повітря виходить назовні, а тепле проникає всередину.
В сучасних висотних будівлях із замкнутими зовнішніми контурами ефект тяги може досягати значних масштабів. Тому при проєктуванні таких будівель приділяють особливу увагу боротьбі з цим ефектом. Частково це досягається шляхом примусової вентиляції, частково завдяки вбудовуванню внутрішніх перегородок. У разі пожежі ефект тяги відіграватиме велику роль у поширенні вогню та диму.

### У димових трубах
Аналогічний процес відбувається у побутових та промислових печах і котлах. Повітря надходить у топку під колосник або подається на пальники. Там відбувається горіння, при якому утворюються гарячі димові гази. Поверхнями нагрівання котла чи стінками печі теплова енергія від димових газів відбирається, іноді також в них потрапляє навколишнє повітря, але на виході ці гази все ж зазвичай є значно гарячішими за навколишнє повітря (навіть якщо технічно є можливим охолодити їх сильніше, від цього зазвичай відмовляються, щоб запобігти випаданню у системі їдкого і токсичного конденсату). Димова труба за своїм початковим призначенням є необхідною для створення якомога більшого стовпа нагрітих газів, який створює досить значну тягу (проте більшість високих труб створювалась в основному з екологічних міркувань, для розосередження продуктів згоряння). Гази евакуюються через устя труби, де розрідження (з поправкою на гідравлічний опір виходу) дорівнює нулю. Однак, в тракті конічної збіжної труби може (переважно якщо присутні пристрої примусової тяги) виникати й зона з надлишковим тиском, що є не бажаним і вона може бути усунена встановленням дифузора у верхній частині димової трубі.
У невеликих котлах і печах природна тяга буває достатньою для подолання гідравлічного опору всього газоповітряного тракту, і навіть потребує обмеження. У неправильно відрегульованих системах пічного опалення будівель іноді засмоктується стільки холодного повітря ззовні, що тепла, яке виділяється каміном, не вистачає навіть на його нагрівання. Для регулювання тяги застосовуються шибери, заслінки, а також нескладні автоматичні пристрої регулювання подачі у газохід повітря при занадто великому розрідженні (обмежувачі тяги).
Тяга може стати й недостатньою, що призведе до поганого горіння в топці та можливого виходу продуктів згоряння всередину приміщення (найнебезпечнішим є чадний газ). При природній тязі з цим нічого не можна вдіяти, крім як прочистити комин та/або полегшити доступ повітря до приміщення, відчинивши кватирку, вікно чи вхідні двері.

### Недоліки
Природна тяга залежить від атмосферних умов: чим вища температура зовнішнього повітря, тим, як правило, меншою є різниця густин його і димових газів. Істотно збільшити її напір можна, лише значно збільшивши висоту труби, що конструктивно складно і дорого, або просто неможливо; щоб уникнути аеродинамічних опорів, потрібно робити широкі газоходи з малою швидкістю газів. Але при таких швидкостях димоходи можуть легко забруднитися попелом, що знову ж знижує тягу.
Для збільшення тяги без застосування механічних пристроїв можна встановити на усті труби чи вентиляційного каналу дефлектор, що створює розрідження коштом енергії обтічного вітру. Він може забезпечити природну вентиляцію навіть без перепаду температур. Але коли немає вітру, дефлектор не працює. На виході можна також використати дифузор. Однак для пристроїв з високо форсованим горінням економічно виправданим є створення примусової тяги за допомогою димососів.

## Примусова тяга
Примусова тяга в котельних установках забезпечується лопатевими машинами — димососами (були окремі приклади застосування і струменевих витяжних пристроїв). У будівлях примусова витяжна вентиляція аналогічно забезпечується вентиляторами. На всмоктувальному боці таких машин створюється розрідження, яке так чи інакше можна регулювати (поворотом напрямних апаратів, швидкістю обертання, вентилятора (неефективно), шиберами тощо). Розрідження, як правило, спадає в міру віддалення від лопатевої машини. Частина тракту котельних установок, яка близька (з боку засмоктування) до димососів, може працювати під розрідженням, а частина з боку пальників та інших дуттєвих пристроїв — під надлишковим тиском (під наддувом); котли-утилізатори парогазових установок (ПГУ) завжди працюють під наддувом.
Для ділянок газового тракту з тиском вищим за тиск навколишнього повітря (навіть на зовнішньому димарі, щоб гази не проникали в товщу цегляної або бетонної конструкції і не руйнували її) потрібно забезпечити газощільність (герметичність). Технічно її важко досягти, особливо на великих установках, тому зазвичай намагаються поставити димососи достатньої потужності для створення розрідження по всьому тракту, починаючи від топки. Синхронізована таким чином робота тягових і дуттєвих пристроїв називається урівноваженою тягою.
Існують невеликі котли з дуттєвим вентилятором, але без димососа, якщо природної тяги вистачає. Димососи вимагають значної витрати енергії на приведення у дію, створюють сильний шум, а їх лопаті в агресивному середовищі швидко стають непридатними. Зниження шуму є особливо важливим для витяжних пристроїв вентиляції, що встановлюються всередині приміщень.
Напір примусової тяги у всіх випадках сумується з напором природної тяги (за умови, що вони є однонаправленими).

## Розрахунок природної тяги
Тяга створюється внаслідок різниці тисків (Δp) і може бути обчислена за поданою нижче формулою. Рівняння дає точне значення для випадку повітря як в трубі, так і зовні труби висотою h. Якщо в трубі перебуває не повітря, а продукти горіння, то формула дасть лише наближену оцінку.
{\displaystyle \Delta p=\;C\,a\;h\;{\bigg (}{\frac {1}{T_{o}}}-{\frac {1}{T_{i}}}{\bigg )}},
| де (в одиницях SI): |                                      |
| Δp                  | - різниця тисків, Па                 |
| C                   | - коефіцієнт 0.0342 К/м              |
| a                   | - атмосферний тиск, Па               |
| h                   | - висота труби, м                    |
| To                  | - абсолютна зовнішня температура, К  |
| Ti                  | - абсолютна внутрішня температура, К |

## Потік повітря, викликаний тягою
Потік повітря від тяги може бути підрахований за рівнянням.
{\displaystyle Q=C\;A\;{\sqrt {2\;g\;h\;{\frac {T_{i}-T_{o}}{T_{i}}}}}},
| де (в одиницях СІ): |                                                                                |
| Q                   | = потік повітря, м³/с                                                                         |
| A                   | = площа перерізу труби, м²                                                                    |
| C                   | = коефіцієнт, що вводиться для врахування тертя (зазвичай беруться значення від 0.65 до 0.70) |
| g                   | = прискорення вільного падіння, 9.807 м/с²                                                    |
| h                   | = висота труби, м                                                                             |
| Ti                  | = середня внутрішня температура, К                                                            |
| To                  | = абсолютна зовнішня температура, К                                                           |

Формула буде давати результати з тими ж обмеженнями, що вказані для розрахунку різниці тисків.

wikiname: ukwiki

title: Тяга (різниця тисків)

in_language: uk

wikitext:
{{Otheruses|Тяга}}
[[Файл:Chimney effect.svg|thumb]]
'''Тя́га''' — різниця [[тиск]]ів [[повітря]] або [[Димовий газ|газоподібних продуктів згоряння]] в каналах споруд і технічних систем, що сприяє притоку середовища в область пониженого тиску. Може бути '''природною''' (під дією [[Закон Архімеда|архімедової сили]]) або '''примусовою''' (під впливом технічних пристроїв, що забезпечують відтік газів чи повітря, наприклад, [[вентилятор]]ів).

== Природна тяга ==

=== Загальний принцип ===
{{Main|Закон Архімеда}}
[[Густина]] <math>\rho</math> нагрітого повітря чи будь-якого іншого [[газ]]у є меншою, ніж його густина при нижчій температурі, отже, тиск стовпа нагрітого газу є меншим ніж тиск стовпа холоднішого газу такої ж висоти (''p = ρ[[Прискорення вільного падіння|gh]]'', ''h'' - висота). Цей факт спричиняє появу різниці тисків всередині та зовні [[Димова труба|димової труби]] чи будівлі, яка опалюється; найбільше розрідження досягається внизу, де висота розташованих вище стовпів з різною густиною є максимальною: <math>\Delta p = \rho g\Delta h</math>.

=== У системі вентиляції будівель ===
Якщо будівля не є герметичною, то через різницю тисків виникає потік холодного повітря, спрямований досередини, а тепле повітря витісняється (спливає) і виходить назовні (можуть бути передбачені спеціальні витяжні вентиляційні канали). Рушійна сила тяги визначається перепадом середніх висот місць входу та видалення повітря. Так забезпечується робота витяжної [[Вентиляція|вентиляції]] з природним спонуканням.

Якщо влітку в будівлі працюють [[кондиціонер]]и, то відбувається зворотний ефект — холодне повітря виходить назовні, а тепле проникає всередину.

В сучасних висотних будівлях із замкнутими зовнішніми контурами ефект тяги може досягати значних масштабів. Тому при проєктуванні таких будівель приділяють особливу увагу боротьбі з цим ефектом. Частково це досягається шляхом примусової вентиляції, частково завдяки вбудовуванню внутрішніх перегородок. У разі пожежі ефект тяги відіграватиме велику роль у поширенні вогню та диму.

=== У димових трубах ===
Аналогічний процес відбувається у [[Піч|побутових]] та [[Промислова піч|промислових]] печах і [[Котел (техніка)|котлах]]. Повітря надходить у [[Топка|топку]] під [[Колосникова решітка|колосник]] або подається на [[пальник]]и. Там відбувається [[горіння]], при якому утворюються гарячі [[Димовий газ|димові гази]]. Поверхнями нагрівання котла чи стінками печі [[теплова енергія]] від димових газів відбирається, іноді також в них потрапляє навколишнє повітря, але на виході ці гази все ж зазвичай є значно гарячішими за навколишнє повітря (навіть якщо технічно є можливим охолодити їх сильніше, від цього зазвичай відмовляються, щоб запобігти випаданню у системі їдкого і токсичного [[конденсат]]у). [[Димова труба]] за своїм початковим призначенням є необхідною для створення якомога більшого стовпа нагрітих газів, який створює досить значну тягу (проте більшість високих труб створювалась в основному з [[Екологія|екологічних]] міркувань, для розосередження продуктів згоряння). Гази евакуюються через устя труби, де розрідження (з поправкою на [[гідравлічний опір]] виходу) дорівнює нулю. Однак, в тракті конічної збіжної труби може (переважно якщо присутні пристрої примусової тяги) виникати й зона з надлишковим тиском, що є не бажаним і вона може бути усунена встановленням дифузора у верхній частині димової трубі<ref name=VspOb>{{книга |автор = Рихтер Л. А., Елизаров Д. П., Лавыгин В. М.  |посилання  = http://www.alexvi.narod.ru/vspobook/RVspObor.djvu  |частина  = Глава одиннадцатая. Внешние газоходы и дымовые трубы  |заголовок  = Вспомогательное оборудование тепловых электростанций |місце  = М. |видавництво  = Энергоатомиздат |рік  = 1987 |сторінки  = 190—211}}</ref>.

У невеликих котлах і печах природна тяга буває достатньою для подолання [[Гідравлічний опір|гідравлічного опору]] всього газоповітряного тракту, і навіть потребує обмеження. У неправильно відрегульованих системах пічного опалення будівель іноді засмоктується стільки холодного повітря ззовні, що тепла, яке виділяється [[камін]]ом, не вистачає навіть на його нагрівання. Для регулювання тяги застосовуються [[Шибер (засувка)|шибери]], заслінки, а також нескладні автоматичні пристрої регулювання подачі у газохід повітря при занадто великому розрідженні ([[Обмежувач тяги|обмежувачі тяги]]).

Тяга може стати й недостатньою, що призведе до поганого горіння в топці та можливого виходу продуктів згоряння всередину приміщення (найнебезпечнішим є [[чадний газ]]). При природній тязі з цим нічого не можна вдіяти, крім як прочистити [[Димова труба|комин]] та/або полегшити доступ повітря до приміщення, відчинивши кватирку, вікно чи вхідні двері.

=== Недоліки ===
Природна тяга залежить від [[Погода|атмосферних умов]]: чим вища температура зовнішнього повітря, тим, як правило, меншою є різниця густин його і димових газів. Істотно збільшити її напір можна, лише значно збільшивши висоту труби, що конструктивно складно і дорого, або просто неможливо; щоб уникнути аеродинамічних опорів, потрібно робити широкі газоходи з малою швидкістю газів. Але при таких швидкостях димоходи можуть легко забруднитися [[Попіл|попелом]], що знову ж знижує тягу.

Для збільшення тяги без застосування механічних пристроїв можна встановити на усті труби чи вентиляційного каналу [[Дефлектор (аеродинаміка)|дефлектор]], що створює розрідження коштом енергії обтічного вітру. Він може забезпечити природну вентиляцію навіть без перепаду температур. Але коли немає вітру, дефлектор не працює. На виході можна також використати [[дифузор]]. Однак для пристроїв з високо форсованим горінням економічно виправданим є створення примусової тяги за допомогою [[димосос]]ів.

== Примусова тяга ==
Примусова тяга в котельних установках забезпечується лопатевими машинами — [[димосос]]ами (були окремі приклади застосування і [[Ежектор|струменевих витяжних пристроїв]]). У будівлях примусова витяжна вентиляція аналогічно забезпечується [[вентилятор]]ами. На всмоктувальному боці таких машин створюється розрідження, яке так чи інакше можна регулювати (поворотом напрямних апаратів, швидкістю обертання, вентилятора (неефективно), шиберами тощо). Розрідження, як правило, спадає в міру віддалення від лопатевої машини. Частина тракту котельних установок, яка близька (з боку засмоктування) до димососів, може працювати під розрідженням, а частина з боку пальників та інших [[дуття|дуттєвих]] пристроїв — під надлишковим тиском (під наддувом); котли-утилізатори парогазових установок (ПГУ) завжди працюють під наддувом.

Для ділянок газового тракту з тиском вищим за тиск навколишнього повітря (навіть на зовнішньому димарі, щоб гази не проникали в товщу цегляної або бетонної конструкції і не руйнували її) потрібно забезпечити газощільність (герметичність). Технічно її важко досягти, особливо на великих установках, тому зазвичай намагаються поставити димососи достатньої потужності для створення розрідження по всьому тракту, починаючи від топки. Синхронізована таким чином робота тягових і дуттєвих пристроїв називається '''урівноваженою тягою'''.

Існують невеликі котли з дуттєвим вентилятором, але без димососа, якщо природної тяги вистачає. Димососи вимагають значної витрати енергії на приведення у дію, створюють сильний [[шум]], а їх лопаті в агресивному середовищі швидко стають непридатними. Зниження шуму є особливо важливим для витяжних пристроїв вентиляції, що встановлюються всередині приміщень.

Напір примусової тяги у всіх випадках сумується з напором природної тяги (за умови, що вони є однонаправленими).

== Розрахунок природної тяги ==
Тяга створюється внаслідок різниці тисків (''Δp'') і може бути обчислена за поданою нижче формулою. Рівняння дає точне значення для випадку повітря як в трубі, так і зовні труби висотою ''h''. Якщо в трубі перебуває не повітря, а продукти горіння, то формула дасть лише наближену оцінку.

: <math>\Delta p =\; C\, a\; h\; \bigg(\frac {1}{T_o} - \frac {1}{T_i}\bigg)</math>,

{| cellpadding="2"
|-
|align=right|де (''в одиницях [[Міжнародна система одиниць (SI)|SI]]''):
|
|-
!align=right| ''Δp''
|align=left|- різниця тисків, [[Паскаль (одиниця)|Па]]
|-
!align=right|''C''
|align=left|- коефіцієнт 0.0342 К/м
|-
!align=right| ''a''
|align=left|- [[атмосферний тиск]], [[Паскаль (одиниця)|Па]]
|-
!align=right| ''h''
|align=left|- висота труби, [[Метр|м]]
|-
!align=right| ''To''
|align=left|- абсолютна зовнішня температура, [[Кельвін|К]]
|-
!align=right| ''Ti''
|align=left|- абсолютна внутрішня температура, [[Кельвін|К]]
|}

== Потік повітря, викликаний тягою ==

Потік повітря від тяги може бути підрахований за рівнянням.

: <math>Q = C\; A\; \sqrt {2\;g\;h\;\frac{T_i - T_o}{T_i}}</math>,

{| cellpadding="2"
|-
|align=right|де (''в одиницях СІ''):
|
|-
!align=right| ''Q''
|align=left|= потік повітря, [[кубічний метр|м³]]/[[секунда|с]]
|-
!align=right| ''A''
|align=left|= площа перерізу труби, [[квадратний метр|м²]]
|-
!align=right| ''C''
|align=left|= коефіцієнт, що вводиться для врахування тертя (зазвичай беруться значення від 0.65 до 0.70)
|-
!align=right| ''g''
|align=left|= [[прискорення вільного падіння]], 9.807 м/с²
|-
!align=right| ''h''
|align=left|= висота труби, [[Метр|м]]
|-
!align=right| ''Ti''
|align=left|= середня внутрішня температура, [[Кельвін|К]]
|-
!align=right| ''To''
|align=left|= абсолютна зовнішня температура, [[Кельвін|К]]
|}

Формула буде давати результати з тими ж обмеженнями, що вказані для розрахунку різниці тисків.

== Див. також ==
* [[Енергетична вежа]]
* [[Реактивний рух|Реактивна тяга]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* ДБН В.2.5-67:2013 Опалення, вентиляція та кондиціювання. — К.: Мінрегіон України, 2013. — 232 с.
* ДСТУ Б EN 13384-1:2010 Димоходи. Методи теплотехнічного й аеродинамічного розрахунків. Частина 1: Димоходи з підключенням одного теплового генератора (EN 13384-1:2002+А2:2008, IDT)
* ДСТУ Б EN 13384-2:2010 Димоходи. Методи теплотехнічного й аеродинамічного розрахунків. Частина 2: Димоходи з підключенням декількох теплогенераторів (EN 13384-2:2003+A1:2009, IDT)
* ДСТУ Б EN 13779:2011 Вентиляція громадських будівель. Вимоги до виконання систем вентиляції та кондиціонування повітря (EN 13779:2007, IDT)

[[Категорія:Теплотехніка]]
[[Категорія:Опалення, вентиляція та кондиціювання повітря]]
[[Категорія:Гідравліка]]


text:
# Селище (Лешуконський район)
Селище (рос. Селище) — присілок в Лешуконському районі Архангельської області Російської Федерації.
Населення становить 68 осіб. Входить до складу муніципального утворення Ценогорське муніципальне утворення.

## Історія
Від 1937 року належить до Архангельської області.
Від 2004 року належить до муніципального утворення Ценогорське муніципальне утворення.

## Населення
| 2002 | 2010 | 2012 |
| ---- | ---- | ---- |
| 126  | ↘70  | ↘68  |

title: Селище (Лешуконський район)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Селище
|назва ін.       = Селище
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Архангельська область]]
|район           = [[Лешуконський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Ценогорське муніципальне утворення]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{зменшення}} 68
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Архангельська область
}}
'''Селище''' ({{lang-ru|Селище}}) — [[присілок]] в [[Лешуконський район|Лешуконському районі]] [[Архангельська область|Архангельської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 68 осіб. Входить до складу муніципального утворення [[Ценогорське муніципальне утворення]].

== Історія ==

Від 1937 року належить до Архангельської області.

Від 2004 року належить до муніципального утворення Ценогорське муніципальне утворення<ref>{{Cite web |url=http://docs.cntd.ru/document/962010293 |title=Областной закон от 23 сентября 2004 года N 258-внеоч.-ОЗ «О статусе и границах муниципальных образований Архангельской области» |access-date=2018-10-05 |archive-date=2018-10-05 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181005194711/http://docs.cntd.ru/document/962010293 |deadlink=no }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Селище (Лешуконский район) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Лешуконський район}}
{{Arkhangelsk-obl-stub}}

[[Категорія:Населені пункти Лешуконського району]]

title: присілок Селище

Суб'єкт Російської Федерації: Архангельська область

Муніципальний район: Лешуконський район

Поселення: Ценогорське муніципальне утворення

title: Основні дані

Основні дані:
Мапа
· Селище · Селище


text:
# 1021-й зенітний ракетний полк (Україна)
1021 зенітний ракетний полк — військове з'єднання зенітних ракетних військ у складі Сухопутних військ Збройних сил України.

## Історія
Полк створено в 2022 році. Базується у селищі Зарічне Дніпропетровської області. Входить до складу ОК «Схід».

## Символіка
На емблемі полку, що затверджена 15 травня 2023 р., в червоному щиті зображено золотого гепарда, який стріляє з лука. Полкову емблему зображено також на лицевій стороні почесного стяга, в оточенні золотого візерунка. На звороті стяга на зеленому полі змальовано золотий знак зенітних ракетних військ — в колі стріла та дві гармати утворюють зірку.

title: 1021-й зенітний ракетний полк (Україна)

wikitext:
{{Infobox Military Unit
|unit_name= '''1021-й зенітний ракетний полк'''
|image= 1021st Anti-Aircraft Missile Regiment.png
|caption= Емблема полку
|dates= {{дата з віком|2022||}}
|country= {{UKR}}
|allegiance=
|branch= [[Сухопутні війська Збройних Сил України|Сухопутні війська України]]
|type 	= {{InЗРВ Укр}}
|role=
|size=
|command_structure=
|current_commander=
|garrison= [[Зарічне (Самарівський район)|Зарічне]], [[Україна]]
|battle_honours=
|march=
|motto=
|mascot=
|battles=
|notable_commanders=
|anniversaries=
}}

'''1021 зенітний ракетний полк''' — військове з'єднання [[Зенітні ракетні війська України|зенітних ракетних військ]] у складі [[Сухопутні війська Збройних сил України|Сухопутних військ]] [[Збройні сили України|Збройних сил України]].

== Історія ==

Полк створено в 2022 році. Базується у селищі [[Зарічне (Самарівський район)|Зарічне]] [[Дніпропетровська область|Дніпропетровської області]]. Входить до складу [[Оперативне командування «Схід»|ОК «Схід»]]<ref name="In hoc signo vinces">{{In hoc signo vinces|344—346}}</ref>.

== Командування ==
{{Розширити розділ}}

== Озброєння ==
{{Розширити розділ}}

== Символіка ==
На емблемі полку, що затверджена 15 травня 2023 р., в червоному щиті зображено золотого гепарда, який стріляє з лука. Полкову емблему зображено також на лицевій стороні почесного стяга, в оточенні золотого візерунка. На звороті стяга на зеленому полі змальовано золотий знак зенітних ракетних військ — в колі стріла та дві гармати утворюють зірку<ref name="In hoc signo vinces"></ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
{{military-unit-stub}}
{{Сухопутні війська ЗСУ}}

[[Категорія:Зенітні ракетні полки України]]
[[Категорія:Військові формування, засновані 2022]]
[[Категорія:Військові формування України, сформовані під час російського вторгнення (з 2022)]]

title: 1021-й зенітний ракетний полк

Країна: Україна

Вид: Сухопутні війська України

Тип: Зенітні ракетні війська

Гарнізон/Штаб: Зарічне, Україна


text:
# Вальтер Крастель
Вальтер Крастель (нім. Walter Krastel; 29 січня 1892, Дібург — 15 вересня 1966, Кіль) — німецький військово-морський діяч, віце-адмірал крігсмаріне.

## Біографія
1 квітня 1911 року вступив на флот. Пройшов підготовку на важкому крейсері «Вікторія Луїза» і в військово-морському училищі в Мюрвіку. Учасник Першої світової війни. Служив на лінійному кораблі «Імператриця», 30 листопада 1916 року переведений в підводний флот, командир підводного човна UB-96 (2 липня — 11 листопада 1918).
Після закінчення війни залишений на флоті. Служив на тральщиках, в випробувальному командуванні. З 1 листопада 1925 року — вахтовий офіцер на лінійному кораблі «Брауншвейг», з 4 жовтня 1927 по 23 березня 1929 року — на «Шлезвіг-Гольштейн». З 24 березня 1929 року — референт торпедних інспекції. З 1 жовтня 1930 року — навігаційний офіцер на лінійному крейсері «Сілезія». 24 вересня 1931 року переведений до відділу озброєнь Морського керівництва, з 1 жовтня 1934 року — начальник групи. 9 жовтня 1937 року призначений командиром легкого крейсера «Нюрнберг».
15 листопада 1938 року очолив загороджувальні училище. Одночасно займав пости 2-го керівника міноносців (3 серпня — 27 жовтня 1940), адмірала на Полярному узбережжі Норвегії (3 серпня — 27 жовтня 1941) і адмірала на Північному узбережжі Норвегії (30 квітня — 7 червня 1942). 7 вересня 1942 року призначений керівником управлінської групи загороджувальних сил в складі Управління озброєнь ОКМ. 1 квітня 1943 року переведений в 10-у, 1 травня 1943 року — в 20-у інспекцію озброєнь (1 червня 1943 року очолив останню). 8 травня 1945 року заарештований союзниками. 15 лютого 1948 року звільнений.

## Звання
- Кадет (1 квітня 1911)
- Фенріх-цур-зее (15 квітня 1912)
- Лейтенант-цур-зее (3 серпня 1914)
- Оберлейтенант-цур-зее (26 квітня 1917)
- Капітан-лейтенант (1 червня 1921)
- Корветтен-капітан (1 червня 1929)
- Фрегаттен-капітан (1 жовтня 1934)
- Капітан-цур-зее (1 жовтня 1936)
- Контр-адмірал (1 грудня 1940)
- Віце-адмірал (1 лютого 1943)

## Нагороди
- Залізний хрест
  - 2-го класу (19 травня 1916)
  - 1-го класу (16 червня 1918)
- Орден Церінгенського лева, лицарський хрест 2-го класу з мечами (21 грудня 1916) — за заслуги під час Ютландської битви.
- Нагрудний знак підводника (1918)
- Почесний хрест ветерана війни з мечами (30 листопада 1934)
- Медаль «За вислугу років у Вермахті» 4-го, 3-го, 2-го і 1-го класу (25 років; 2 жовтня 1936) — отримав 4 нагороди одночасно.
- Орден Заслуг (Угорщина), командорський хрест (20 серпня 1938)
- Медаль «У пам'ять 1 жовтня 1938» (20 грудня 1939)
- Застібка до Залізного хреста 2-го класу (жовтень 1941)
- Хрест Воєнних заслуг
  - 2-го класу з мечами
  - 1-го класу з мечами (20 квітня 1942)

title: Вальтер Крастель

wikitext:
{{Особа
|жінка =
|оригінал імені = {{lang-de|Walter Krastel}}
|зображення =
|дата народження = 29.01.1892
|місце народження = [[Дібург]]
|дата смерті = 15.09.1966
|місце смерті = [[Кіль (місто)|Кіль]]
|поховання =
|громадянство =
|національність =
|військове звання = {{Ранг|країна=3 Рейх|звання=Віце-адмірал}}
|партія =
|нагороди = {{(!}} stage="background: transparent"
{{!}}{{Залізний хрест 1-го класу}}{{!!}}{{Залізний хрест 2-го класу}}{{!!}}{{Лицарський хрест 2-го класу ордена Церінгенського лева}}
{{!}}-
{{!}}{{Медаль «За вислугу років у Вермахті» 1-го класу}}{{!!}}{{Медаль «За вислугу років у Вермахті» 2-го класу}}{{!!}}{{Медаль «За вислугу років у Вермахті» 3-го класу}}
{{!}}-
{{!}}{{Медаль «За вислугу років у Вермахті» 4-го класу}}{{!!}}{{Почесний хрест ветерана війни}}{{!!}}{{Командор ордена Заслуг (Угорщина)}}
{{!}}-
{{!}}{{Медаль «У пам'ять 1 жовтня 1938»}}{{!!}}{{Хрест Воєнних заслуг I класу з мечами}}{{!!}}{{Хрест Воєнних заслуг II класу з мечами}}
{{!}}-
{{!}}{{Застібка до Залізного хреста 2-го класу}}
{{!}}-
{{!}}{{Нагрудний знак підводника (1918)}}
{{!)}}
}}
'''Вальтер Крастель''' ({{lang-de|Walter Krastel}}; [[29 січня]] [[1892]], [[Дібург]] — [[15 вересня]] [[1966]], [[Кіль (місто)|Кіль]]) — німецький військово-морський діяч, [[віце-адмірал]] [[крігсмаріне]].

== Біографія ==
1 квітня 1911 року вступив на флот. Пройшов підготовку на важкому крейсері «Вікторія Луїза» і в військово-морському училищі в Мюрвіку. Учасник [[Перша світова війна|Першої світової війни]]. Служив на лінійному кораблі «Імператриця», 30 листопада 1916 року переведений в підводний флот, командир підводного човна UB-96 (2 липня — 11 листопада 1918).

Після закінчення війни залишений на флоті. Служив на тральщиках, в випробувальному командуванні. З 1 листопада 1925 року — вахтовий офіцер на лінійному кораблі «Брауншвейг», з 4 жовтня 1927 по 23 березня 1929 року — на «Шлезвіг-Гольштейн». З 24 березня 1929 року — референт торпедних інспекції. З 1 жовтня 1930 року — навігаційний офіцер на лінійному крейсері «Сілезія». 24 вересня 1931 року переведений до відділу озброєнь Морського керівництва, з 1 жовтня 1934 року — начальник групи. 9 жовтня 1937 року призначений командиром легкого крейсера «Нюрнберг».

15 листопада 1938 року очолив загороджувальні училище. Одночасно займав пости 2-го керівника міноносців (3 серпня — 27 жовтня 1940), адмірала на Полярному узбережжі Норвегії (3 серпня — 27 жовтня 1941) і адмірала на Північному узбережжі Норвегії (30 квітня — 7 червня 1942). 7 вересня 1942 року призначений керівником управлінської групи загороджувальних сил в складі Управління озброєнь [[ОКМ]]. 1 квітня 1943 року переведений в 10-у, 1 травня 1943 року — в 20-у інспекцію озброєнь (1 червня 1943 року очолив останню). 8 травня 1945 року заарештований союзниками. 15 лютого 1948 року звільнений.

== Звання ==

* [[Кадет]] (1 квітня 1911)
* [[Фенріх-цур-зее]] (15 квітня 1912)
* [[Лейтенант-цур-зее]] (3 серпня 1914)
* [[Оберлейтенант-цур-зее]] (26 квітня 1917)
* [[Капітан-лейтенант]] (1 червня 1921)
* [[Корветтен-капітан]] (1 червня 1929)
* [[Фрегаттен-капітан]] (1 жовтня 1934)
* [[Капітан-цур-зее]] (1 жовтня 1936)
* [[Контр-адмірал]] (1 грудня 1940)
* [[Віце-адмірал]] (1 лютого 1943)

== Нагороди ==

* [[Залізний Хрест (Німеччина)|Залізний хрест]]
** 2-го класу (19 травня 1916)
** 1-го класу (16 червня 1918)
* [[Орден Церінгенського лева]], лицарський хрест 2-го класу з мечами (21 грудня 1916) — за заслуги під час [[Ютландська битва|Ютландської битви]].
* [[Нагрудний знак підводника (1918)]]
* [[Почесний хрест ветерана війни]] з мечами (30 листопада 1934)
* [[Медаль «За вислугу років у Вермахті»]] 4-го, 3-го, 2-го і 1-го класу (25 років; 2 жовтня 1936) — отримав 4 нагороди одночасно.
* [[Орден Заслуг (Угорщина)]], командорський хрест (20 серпня 1938)
* [[Медаль «У пам'ять 1 жовтня 1938»]] (20 грудня 1939)
* [[Застібка до Залізного хреста]] 2-го класу (жовтень 1941)
* [[Хрест Воєнних заслуг (Німеччина)|Хрест Воєнних заслуг]]
** 2-го класу з мечами
** 1-го класу з мечами (20 квітня 1942)

== Література ==

* Залесский К.А. Кригсмарине. Военно-морской флот Третьего рейха. – М.: Эксмо, 2005. ISBN: 5-699-10354-6

== Посилання ==

* [https://forum.axishistory.com/viewtopic.php?f=5&t=239341&hilit=Christian+Schulz&sid=492eace1ab0bfd193273b8c05bb6bf59&start=165 Фотографії і нагороди Крастеля.]
* [https://uboat.net/wwi/men/commanders/156.html Крастель на сайті uboat.net] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200812094108/https://uboat.net/wwi/men/commanders/156.html |date=12 серпня 2020 }}
{{DEFAULTSORT:Крастель Вальтер}}
[[Категорія:Уродженці Гессену]]
[[Категорія:Померли в Кілі]]
[[Категорія:Командири підводних човнів]]
[[Категорія:Учасники Другої світової війни з Німеччини]]

title: нім. Walter Krastel

Народився: 29 січня 1892 · Дібург

Помер: 15 вересня 1966 (74 роки) · Кіль

Військове звання: Віце-адмірал

Нагороди: | Залізний хрест 1-го класу | Залізний хрест 2-го класу | Лицарський хрест 2-го класу ордена Церінгенського лева | | Медаль «За вислугу років у Вермахті» | Медаль «За вислугу років у Вермахті» | Медаль «За вислугу років у Вермахті» | | Медаль «За вислугу років у Вермахті» 4-го класу | Почесний хрест ветерана війни (для учасників бойових дій) | Командорський хрест ордена Заслуг (Угорщина) | | Медаль «У пам'ять 1 жовтня 1938» | Хрест Воєнних заслуг I класу з мечами | Хрест Воєнних заслуг II класу з мечами | | Застібка до Залізного хреста 2-го класу | | | | Нагрудний знак підводника | | |

title: Військове звання

Залізний хрест 1-го класу: Залізний хрест 2-го класу · Лицарський хрест 2-го класу ордена Церінгенського лева

Медаль «За вислугу років у Вермахті»: Медаль «За вислугу років у Вермахті» · Медаль «За вислугу років у Вермахті»

Медаль «За вислугу років у Вермахті» 4-го класу: Почесний хрест ветерана війни (для учасників бойових дій) · Командорський хрест ордена Заслуг (Угорщина)

Медаль «У пам'ять 1 жовтня 1938»: Хрест Воєнних заслуг I класу з мечами · Хрест Воєнних заслуг II класу з мечами


text:
# Марія Єгипетська
Марія Єгипетська (344, Єгипет — бл. 421, Зайорданська пустеля, Палестина) — велика свята, вельми шанована у православ'ї. Відома як визначна пустельниця та аскетка, пам'ять котрої східна церква святкує під час Великого посту.

## Життєпис
Жила в Єгипті. У 12-річному віці пішла з дому до Александрії, де віддалася нестримній розпусті. Мету життя вона вбачала у потопленні пристрастей, а сила хіті була настільки великою, що вона навіть не брала грошей за розпусту, віддаючи перевагу життю у злиднях і заробляючи на прожиття пряжею. Так пройшло 17 років. Якось вона вирішила вирушити до Єрусалиму з сонмом прочан, але не для того аби вклонитися святиням, а щоб уловити більше душ у свої сіті. Під час свята Воздвиження Хреста Господнього цікавість потягла її до храму, проте незнана сила не дозволила їй переступити поріг церкви. Настрашена, вона звернулася з молитвою до Пресвятої Богородиці, вимолила її допомогу і пішла до Йорданської пустелі — молитися про відпущення своїх гріхів. Сімнадцять років вона замолювала свої неподобства, спокушувалася спогадами, спокусами в думках та нападами злих духів. Три хлібини, що чудесно живили її усі ці роки, закінчилися, одяг зітлів, але сила Божа не залишила грішницю, котра розкаялася. Повне усамітнення, молитва, піст, сльози, терпіння негараздів і бід перетворили її у праведницю. Сорок вісім років жила вона в пустелі і померла близько 421 року.
«Стояння Марії Єгипетськїй», коли в храмах читається Великий покаянний канон Андрія Критського і житіє преподобної Марії, буває в четвер, напередодні 5-ої неділі Великого посту.
Селяни говорили: «Марії Єгипетської — запалюються сніги, заграють байраки», і цим вказували на живильну дію весняного тепла. Ще про день святої Марії Єгипетської зазначали: «Марії — порожній борщ», даючи цим знати, що до того часу закінчувався річний запас капусти у селянина.
Пам'ять преподобної Марії святкується 14/1 квітня та у 5-й тиждень Великого посту.

title: Марія Єгипетська

wikitext:
{{Стиль|дата=квітень 2025}}{{Святий}}
'''Марія Єгипетська''' ([[344]], [[Єгипет]] — бл. [[421]], Зайорданська пустеля, [[Палестина]]) — велика свята, вельми шанована у [[Православна церква|православ'ї]]. Відома як визначна пустельниця та [[Аскетизм|аскетка]], пам'ять котрої [[Східне християнство|східна церква]] святкує під час [[Великий піст|Великого посту]].
== Життєпис ==
Жила в Єгипті. У 12-річному віці пішла з дому до [[Александрія|Александрії]], де віддалася нестримній розпусті. Мету життя вона вбачала у потопленні [[пристрасті|пристрастей]], а сила хіті була настільки великою, що вона навіть не брала грошей за розпусту, віддаючи перевагу життю у злиднях і заробляючи на прожиття пряжею. Так пройшло 17 років. Якось вона вирішила вирушити до [[Єрусалим]]у з сонмом прочан, але не для того аби вклонитися святиням, а щоб уловити більше душ у свої сіті. Під час свята [[Воздвиження Хреста Господнього]] цікавість потягла її до [[храм]]у, проте незнана сила не дозволила їй переступити поріг церкви. Настрашена, вона звернулася з молитвою до Пресвятої Богородиці, вимолила її допомогу і пішла до Йорданської пустелі — молитися про відпущення своїх гріхів. Сімнадцять років вона замолювала свої неподобства, спокушувалася спогадами, спокусами в думках та нападами злих духів. Три хлібини, що чудесно живили її усі ці роки, закінчилися, одяг зітлів, але сила Божа не залишила грішницю, котра розкаялася. Повне усамітнення, [[молитва]], [[піст]], сльози, [[терпеливість|терпіння]] негараздів і бід перетворили її у праведницю. Сорок вісім років жила вона в пустелі і померла близько [[421]] року.

«Стояння Марії Єгипетськїй», коли в храмах читається Великий покаянний канон [[Андрій Критський|Андрія Критського]] і житіє преподобної Марії, буває в четвер, напередодні 5-ої неділі Великого посту.

Селяни говорили: «Марії Єгипетської — запалюються сніги, заграють байраки», і цим вказували на живильну дію весняного тепла. Ще про день святої Марії Єгипетської зазначали: «Марії — порожній борщ», даючи цим знати, що до того часу закінчувався річний запас капусти у селянина.

Пам'ять преподобної Марії святкується 14/1 квітня та у 5-й тиждень Великого посту.
== Примітки ==
{{reflist}}
== Посилання ==
{{Commonscat|Mary of Egypt}}
* {{ШевЕ-4|частина=Марія Єгипетська|сторінки =86}}
* [https://polona.pl/item/zitta-prepodobnoi-materi-nasoi-marii-egipets-koi-1-kvitna,OTgwODI1MjI/2/#info:metadata Життя Преподобної матері нашої Марії Єгипетської]
* [http://www.rus-sky.com/rc/m.htm О. Платонов: Великий Словник Руської Цивілізації: Марія Єгипетська] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101127181827/http://rus-sky.com/rc/m.htm |date=27 листопада 2010 }} {{ref-ru}}

{{Перехідні свята}}
{{Бібліоінформація}}
{{DEFAULTSORT:Марія Єгипетська}}
[[Категорія:Померли 421]]
[[Категорія:Святі Єгипту]]
[[Категорія:Пустельники]]
[[Категорія:Преподобні]]
[[Категорія:Православні святі]]
[[Категорія:Святі-жінки]]
[[Категорія:Християнські святі VI століття]]

{{orthodoxy-stub}}
{{saint-stub}}
{{Egypt-bio-stub}}

title: Марія Єгипетська

Народилася: 344 · Александрія

Померла: 421 · Палестина

У лику: преподобний і католицький святий


text:
# Ефект шиммі
Ефект шиммі (англ. wobble, speed wobble, tank-slapper, death wobble) — виникнення швидких коливань (частотою 4…10 ), як правило, на кермових колесах транспортного засобу. У момент виникнення шиммі транспортний засіб загалом не схильний до впливу коливань, проте з наростанням їх амплітуди відбувається втрата керування через посилення рискання. Загроза розвитку шиммі теоретично існує у будь-яких транспортних засобів з однією точкою докладання керуючого впливу за наявності достатнього ступеня свободи рульового колеса, наприклад, мотоцикл, велосипед і скейтборд, а крім того, триколісні Легка авіація, здатні на землі розвивати швидкість понад 80 км/год. На більшості автомобілів ефект шиммі істотно не проявляється. Нестабільність, що передує розвитку ефекту, виникає, як правило, на великих швидкостях і за відчуттями приблизно відповідає характерним коливанням коліс магазинних візків або поведінці літакового шасі під час приземлення..

title: Ефект шиммі

wikitext:
'''Ефект шиммі''' ({{lang-en|wobble}}<ref>[https://books.google.ru/books?id=VwNuFlWkKt8C Robin S. Sharp. Dynamical Analysis of Vehicle System: Theoretical Foundations and Advanced Applications / W. Schiehlen. — Dynamic of Motorcycles: Stability and Control: Springer, 2009. — С. 183…199. — 304 с]</ref>, {{lang-en2|speed wobble}}<ref>{{статья |автор= |заглавие=Your Motorcycle. How to make it handle better |ссылка=https://books.google.ru/books?id=n88DAAAAMBAJ&pg=PA97#v=onepage&q&f=false |язык=en |издание=Popular Mechanics |тип=журнал |год=1978 |месяц=05 |том=149 |номер=5 |страницы=97, 100 |issn=0032-4558}}</ref>, {{lang-en2|tank-slapper}}<ref>[https://books.google.com.ua/books?id=yeAIAIxS-cgC&redir_esc=y David L. Hough. Proficient Motorcycling: The Ultimate Guide to Riding Well. — Glossary: BowTie Press, 2000. — С. 253. — ISBN 1-889540-53-6.]</ref>, {{lang-en2|death wobble}}<ref>[https://books.google.ru/books?id=Aj08cY5wFoEC Trenton McGee. 4x4 Suspension Handbook. — Chapter 4: The Infamous "Death Wobble": CarTech Inc, 2008. — С. 54. — 144 с. — ISBN 1932494480.]</ref>) — виникнення швидких коливань (частотою 4…10 ), як правило, на кермових колесах транспортного засобу. У момент виникнення шиммі транспортний засіб загалом не схильний до впливу коливань, проте з наростанням їх амплітуди відбувається втрата керування через посилення [[рискання]]. Загроза розвитку шиммі теоретично існує у будь-яких транспортних засобів з однією точкою докладання керуючого впливу за наявності достатнього ступеня свободи рульового колеса, наприклад, [[мотоцикл]], велосипед і [[скейтборд]], а крім того, триколісні Легка авіація, здатні на землі розвивати швидкість понад 80 км/год. На більшості [[Автомобіль|автомобілів]] ефект шиммі істотно не проявляється. Нестабільність, що передує розвитку ефекту, виникає, як правило, на великих швидкостях і за відчуттями приблизно відповідає характерним коливанням коліс магазинних візків або поведінці літакового шасі під час приземлення.<ref name="Wilson">{{книга-ру|автор=David Gordon Wilson, Jim Papadopoulos |заглавие=Bicycling Science |ссылка=https://archive.org/details/isbn_9780262731546 |издательство=The MIT Press |год=2004|страницы=[https://archive.org/details/isbn_9780262731546/page/263 263]–390 |isbn=0-262-73154-1}}</ref><ref name="Cossalter">Vittore Cossalter. Motorcycle Dynamics. — Lulu.com, 2006. — С. 241–342. — ISBN 978-1-4303-0861-4.</ref>.
== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Мотоцикли]]
[[Категорія:Авіаційні терміни]]


text:
# Баранець африканський
Баранець африканський (Gallinago nigripennis) — вид сивкоподібних птахів родини баранцевих (Scolopacidae).

## Поширення
Мешкає цей птах в Африці від Судану та Ефіопії до Південної Африки. у вологих гірських верещиках і болотах на висоті 1700–4000 м (5600–13100 футів).

## Підвиди
Існує три підвиди африканського бекаса:
- G. n. aequatorialis, (Rüppell, 1845) — від Ефіопії до сходу ДР Конго, східного Зімбабве та північного Мозамбіку.
- G. n. angolensis, (Barbosa du Bocage, 1868) — Ангола, північна Намібія, Замбія та Зімбабве.
- G. n. nigripennis, (Bonaparte, 1839) — південний Мозамбік і ПАР.

## Опис
Цей кулик довжиною 30–32 см, має кремезне тіло й відносно короткі для баранця ноги. Його верхня частина, голова та шия вкриті смугами та візерунками з яскравими темно-коричневими смугами та золотистими краями пір’я, що утворюють лінії вниз по спині. Черево біле, з деякими коричневими перегородками на боках, які відсутні на животі. Рожево-коричневий дзьоб дуже довгий, прямий і досить міцний. Ноги і ступні від жовтувато-оливкового до зеленувато-сірого кольорів.

title: Баранець африканський

wikitext:
{{Taxobox
| name = Баранець африканський
| image = African snipe (Gallinago nigripennis aequatorialis).jpg
| image_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| status_system = IUCN3.1
| status = LC
| status_ref = <ref name=iucn>{{IUCN|id= 22693102 |title=''Gallinago nigripennis''|accessdate= 22 лютого 2023 |assessors=BirdLife International|year= 2016 |version=2022.2}}</ref>
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Хордові]] (Chordata)
| classis = [[Птахи]] (Aves)
| ordo = [[Сивкоподібні]] (Charadriiformes)
| familia = [[Баранцеві (птахи)|Баранцеві]] (Scolopacidae)
| genus = [[Баранець (птах)|Баранець]] (''Gallinago'')
| species = '''Баранець африканський'''
| binomial = ''Gallinago nigripennis''
| binomial_authority = [[Шарль Люсьєн Бонапарт|Bonaparte]], 1839
| wikispecies = Gallinago nigripennis
}}
'''Баранець африканський'''<ref>{{ВНПС}}</ref> (''Gallinago nigripennis'') — вид [[сивкоподібні|сивкоподібних]] [[птахи|птахів]] родини [[Баранцеві (птахи)|баранцевих]] (Scolopacidae).

== Поширення ==
Мешкає цей птах в [[Африка|Африці]] від [[Судан]]у та [[Ефіопія|Ефіопії]] до [[Південно-Африканська Республіка|Південної Африки]]. у вологих гірських [[верес|верещиках]] і болотах на висоті 1700–4000 м (5600–13100 футів).

== Підвиди ==
Існує три підвиди африканського бекаса:

* ''G. n. aequatorialis'', ([[Едуард Рюпель|Rüppell]], 1845) — від [[Ефіопія|Ефіопії]] до сходу [[Демократична Республіка Конго|ДР Конго]], східного [[Зімбабве]] та північного [[Мозамбік]]у.
* ''G. n. angolensis'', ([[Жозе Вісенте Барбоза ду Бокаже|Barbosa du Bocage]], 1868) — [[Ангола]], північна [[Намібія]], [[Замбія]] та [[Зімбабве]].
* ''G. n. nigripennis'', ([[Шарль Люсьєн Бонапарт|Bonaparte]], 1839) — південний [[Мозамбік]] і [[Південно-Африканська Республіка|ПАР]].

== Опис ==
Цей кулик довжиною 30–32 см, має кремезне тіло й відносно короткі для баранця ноги. Його верхня частина, голова та шия вкриті смугами та візерунками з яскравими темно-коричневими смугами та золотистими краями пір’я, що утворюють лінії вниз по спині. Черево біле, з деякими коричневими перегородками на боках, які відсутні на животі. Рожево-коричневий дзьоб дуже довгий, прямий і досить міцний. Ноги і ступні від жовтувато-оливкового до зеленувато-сірого кольорів.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* (Ethiopian snipe) = African snipe — [http://sabap2.adu.org.za/docs/sabap1/286.pdf Species text in The Atlas of Southern African Birds].

{{Taxonbar|from=Q1260623}}

{{птахи-доробити}}
{{Портали|Біологія}}

[[Категорія:Баранцеві]]
[[Категорія:Птахи, описані 1839]]
[[Категорія:Птахи Африки]]

title: ?Баранець африканський

Домен: Еукаріоти (Eukaryota)

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Хордові (Chordata)

Клас: Птахи (Aves)

Ряд: Сивкоподібні (Charadriiformes)

Родина: Баранцеві (Scolopacidae)

Рід: Баранець (Gallinago)

Вид: Баранець африканський

Вікісховище: Gallinago nigripennis

Віківиди: Gallinago nigripennis


text:
# Tyta luctuosa
Tyta luctuosa — вид метеликів родини Совки (Noctuidae), єдиний у роді Tyta та трибі Tytini.

## Поширення
Метелик зустрічається у більшій частині Європи, Азії та у Північній Африці.

## Опис
Дорослий метелик сягає 11 мм завдовжки, темно-коричневого забарвлення з однією великою білою плямою на кожному крилі.

## Спосіб життя
У рік з'являється два покоління, у теплих регіонах може бути і третє покоління. Самиця відкладає 400-500 яєць. Гусениця коричневого кольору. Живиться зеленим листям та квітами польових трав. Завезений у США для боротьби з інвазійною берізкою польовою (Convolvulus arvensis).

title: Tyta luctuosa

wikitext:
{{italic title}}{{Картка:Таксономія
| name = ''Tyta luctuosa''
| status = NE
| status_system = iucn3.1
| image = Tyta luctuosa01.jpg
| image_width = 260px
| image_caption = '''''Tyta luctuosa'''''
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Членистоногі]] (Arthropoda)
| classis = [[Комахи]] (Insecta)
| ordo = [[Лускокрилі]] (Lepidoptera)
| superfamilia = [[Совкоподібні]] (Noctuoidea)
| familia = [[Совки]] (Noctuidae)
| subfamilia = [[Стрічкарки]] (Catocalinae)
| tribus = '''Tytini'''
| tribus_authority = [[Herbert Beck|Beck]], 1996
| genus = '''''Tyta'''''
| genus_authority = [[Billberg]], 1820
| species = '''''T. luctuosa'''''
| binomial = ''Tyta luctuosa''
| binomial_authority = ([[Michael Denis|Denis]] & [[Ignaz Schiffermüller|Schiffermüller]], 1775)
}}
'''''Tyta luctuosa''''' — вид [[лускокрилі|метеликів]] родини [[Совки]] (Noctuidae), єдиний у роді '''''Tyta''''' та трибі '''Tytini'''.

== Поширення ==
Метелик зустрічається у більшій частині [[Європа|Європи]], [[Азія|Азії]] та у [[Північна Африка|Північній Африці]].

== Опис ==
Дорослий метелик сягає 11 мм завдовжки, темно-коричневого забарвлення з однією великою білою плямою на кожному крилі.

== Спосіб життя ==
У рік з'являється два покоління, у теплих регіонах може бути і третє покоління. Самиця відкладає 400-500 яєць. Гусениця коричневого кольору. Живиться зеленим листям та квітами польових трав. Завезений у США для боротьби з інвазійною [[Берізка польова|берізкою польовою]] (''Convolvulus arvensis'').

== Посилання ==
* Coombs, E. M., et al., Eds. (2004). ''Biological Control of Invasive Plants in the United States''. Corvallis: Oregon State University Press, 155.
* [http://www.lepidoptera.eu/show.php?ID=1251&country=PL European Butterflies and Moths] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141106130908/http://www.lepidoptera.eu/show.php?ID=1251&country=PL |date=6 листопада 2014 }} by Chris Jonko
* [https://web.archive.org/web/20070611025442/http://el.erdc.usace.army.mil/pmis/biocontrol/html/tyta_luc.html USACE Biocontrol Profile]
* [https://web.archive.org/web/20071025110449/http://www.ukbap.org.uk/UKPlans.aspx?ID=623 Action Plan for UK Native Moth]

{{Lepidoptera-stub}}

{{Портали|Біологія}}

[[Категорія:Стрічкарки]]
[[Категорія:Лускокрилі Європи]]
[[Категорія:Лускокрилі Азії]]
[[Категорія:Тварини, описані 1775]]
[[Категорія:Монотипові роди комах]]

title: ?Tyta luctuosa

Тип: Членистоногі (Arthropoda)

Клас: Комахи (Insecta)

Ряд: Лускокрилі (Lepidoptera)

Надродина: Совкоподібні (Noctuoidea)

Родина: Совки (Noctuidae)

Підродина: Стрічкарки (Catocalinae)

Триба: Tytini · Beck, 1996

Рід: Tyta · Billberg, 1820

Вид: T. luctuosa

Вікісховище: Tyta luctuosa


text:
# Обремб (Серпецький повіт)
Обремб (пол. Obręb) — село в Польщі, у гміні Мохово Серпецького повіту Мазовецького воєводства.
Населення — 89 осіб (2011).
У 1975-1998 роках село належало до Плоцького воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 45      | 7                  | 30               | 8                    |
| Жінки    | 44      | 18                 | 17               | 9                    |
| Разом    | 89      | 25                 | 47               | 17                   |

title: Обремб (Серпецький повіт)

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Обремб
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Obręb}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Мазовецьке воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Серпецький повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Мохово (гміна){{!}}Мохово
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     =
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 89
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 24
|поштовий індекс        = 09-215
|автомобільний код      = WSE
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0571518
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses|Обремб}}

'''Обремб''' ({{lang-pl|Obręb}}) — село в [[Польща|Польщі]], у [[Мохово (гміна)|гміні Мохово]] [[Серпецький повіт|Серпецького повіту]] [[Мазовецьке воєводство|Мазовецького воєводства]].
Населення — {{formatnum:89}} {{МНОЖИНА:89|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975-1998 роках]] село належало до [[Плоцьке воєводство (1975—1998)|Плоцького воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=45 |ЧолПре=7 |ЧолПрац=30 |ЧолПост=8
|Жін=44 |ЖінПре=18 |ЖінПрац=17 |ЖінПост=9
|Разом=89 |РазомПре=25 |РазомПрац=47 |РазомПост=17
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Мохово}}

[[Категорія:Села Серпецького повіту]]

title: Країна

Країна: Польща

Воєводство: Мазовецьке воєводство

Повіт: Серпецький повіт

Гміна: Мохово

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: WSE

OSM: ↑295805 ·R (Ґміна Мохово)


text:
# 985 в Україні
985 в Україні — це перелік головних подій, що відбулись у 985 році на території сучасних українських земель. Також подано список відомих осіб, що народилися та померли в 985 році.

## Події
- Похід київського князя Володимира разом із союзними торками у Волзьку Булгарію завершився укладенням миру.
- Перші згадки в літописах про Луцьк.

title: 985 в Україні

wikitext:
{{Рік в Україні|985}}
'''985 в Україні''' — це перелік головних подій, що відбулись у 985 році на території сучасних українських земель. Також подано список відомих осіб, що народилися та померли в 985 році.

== Події ==
* Похід київського князя [[Володимир Святославич|Володимира]] разом із союзними торками у [[Волзька Болгарія|Волзьку Булгарію]] завершився укладенням миру.
* Перші згадки в літописах про [[Луцьк]].

== Особи ==
=== Призначено, звільнено ===

=== Народились ===

=== Померли ===

== Засновані, зведені ==

== Зникли, скасовані ==

== Видання, твори ==

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Посилання ==
{{Вікіпосилання
|Тема               = 985 в Україні
|Портал             = Україна
|Вікісховище        = Category:985 in Ukraine
}}

{{Ukraine-stub}}
{{Рік у Європі|985}}
{{Рік в Україні (низ)|985}}

{{Ізольована стаття}}

[[Категорія:985 в Україні| ]]

Див. також: Інші події 985 · Список років в Україні

П: Портал «Україна»

CMNS: 985 в Україні у Вікісховищі?


text:
# Граб (шахова тема)
Те́ма граб — тема в шаховій композиції. Суть теми — досягнення позиції цугцвангу за рахунок захоплення, ловлі або взяття чорної фігури, яка має можливість вільно пересуватися по шахівниці.

## Історія
Ця ідея була запропонована шаховими композиторами в кінці ХІХ століття.
На шахівниці є фігура суперника, яка вільно може пересуватися. Для досягнення мети треба створити для суперника стан цугцвангу, і для цього необхідно цю фігуру суперника захопити чи знищити.
Назва теми походить від англійського слова — захопити (англ. grab), відповідно назва ідеї — тема граб. Ця тема захоплення, знищення фігур, як правило, зустрічається в жанрі зворотних матів і в етюдах.
|   | a                                                                                | b                                                                                | c                                                                                | d                                                                                | e                                                                                | f                                                                                | g                                                                                | h                                                                                |   |
| 8 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 8 |
| 7 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 7 |
| 6 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 6 |
| 5 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 5 |
| 4 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 4 |
| 3 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 3 |
| 2 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 2 |
| 1 | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | a8 чорний король · b8 білий слон · c8 білий король · b7 чорний пішак · f7 білий кінь · d5 чорна тура · a4 білий пішак · b3 білий кінь · f3 білий слон · c2 білий пішак | 1 |
|   | a                                                                                | b                                                                                | c                                                                                | d                                                                                | e                                                                                | f                                                                                | g                                                                                | h                                                                                |   |

FEN: kBK5/1p3N2/8/3r4/P7/1N3B2/2P5/8
1. Bg4! R~
де б чорна тура не пішла, наступним ходом білі її забирають і створюється для чорних позиція цугцвангу
2. B (S, P) x R!   b6 (b5) 3. Bf3 (Be4, Bc6)#

title: Граб (шахова тема)

wikitext:
'''Те́ма граб''' — [[тема (шахова композиція)|тема]] в [[шахова композиція|шаховій композиції]]. Суть теми — досягнення позиції цугцвангу за рахунок захоплення, ловлі або взяття чорної фігури, яка має можливість вільно пересуватися по шахівниці.

== Історія ==
Ця ідея була запропонована шаховими композиторами в кінці [[ХІХ]] століття.
На шахівниці є фігура суперника, яка вільно може пересуватися. Для досягнення мети треба створити для суперника стан цугцвангу, і для цього необхідно цю фігуру суперника захопити чи знищити.
Назва теми походить від англійського слова — захопити ({{lang-en|'''grab'''}}), відповідно назва ідеї — '''тема граб'''. Ця тема захоплення, знищення фігур, як правило, зустрічається в жанрі зворотних матів і в етюдах.

{{Шахова діаграма
| fen = kBK5/1p3N2/8/3r4/P7/1N3B2/2P5/8
| align = tleft
| header = '''William Shinkman'''
«Deutsche Schachzeitung»
1878
| footer = #3               (7+3)}}

FEN: kBK5/1p3N2/8/3r4/P7/1N3B2/2P5/8
'''1. Bg4!''' R~ <ref>Позначення: '''К''' — король, '''Q''' — ферзь, '''R''' — тура, '''B''' — слон, '''S''' — кінь</ref>
де б чорна тура не пішла, наступним ходом білі її забирають і створюється для чорних позиція цугцвангу
2. B (S, P) x R!   b6 (b5) 3. Bf3 (Be4, Bc6)#
{{-}}

== Примітки ==
Це є один із варіантів міжнародного позначення фігур. Використовується для запису розставленої на шахівниці позиції, ходів розв'язку, ілюзорної чи хибної гри шахової задачі, а також запису ходів шахової партії.
{{примітки}}

== Джерела ==
* {{Басистый—Словарь терминов шахматной композиции|сторінки=116—117}}

{{Ізольована стаття}}

[[Категорія:Уся тематика шахової композиції за алфавітом]]
[[Категорія:Теми в шаховій композиції|граб]]
[[Категорія:Ідеї, виражені в задачах на прямий мат|граб]]


text:
# Головохордові
Головохордові (Cephalochordata) — підтип хордових. Разом із покривниками розглядаються як нижчі хордові. Назва вказує на те, що хорда доходить до переднього кінця тіла.
Нечисленна (2-3 роди, близько 30 видів) група морських тварин, що провадять малорухомий спосіб життя. Розміри тіла — до 8 см, за формою нагадують риб. Типовим і найбільш вивченим представником є ланцетник.
Широко розповсюджені в морях Атлантичного і Тихого океанів. У Чорному морі, в тому числі біля берегів Криму, трапляється вид Branchiostoma lanceolatum.

## Опис
Головний відділ не відособлений. Черепа нема (звідси назва «безчерепні», що фігурує в деяких системах), як і кісток чи хрящів загалом. Все тіло сегментоване, включаючи і деякі внутрішні органи (видільну систему і статеві залози), а також мускулатуру. Органи чуття примітивні (є чутливі клітини в шкірі і вічка Гессе уздовж нервової трубки). Хорда і нервова трубка зберігаються протягом усього життя (хребців нема). Серця немає (є пульсуюча черевна судина).
Ознаки прогресивної організації:
- Справжня хорда, яка зберігається у них протягом життя.
- Трубчаста нервова система.
- Замкнена кровоносна система.

Великого практичного значення ланцетники не мають: їх використовує в їжу населення Південно-Східної Азії. Вони є зручним об'єктом для наукових досліджень і становлять великий інтерес як представники примітивних хордових.

## Подібність головохордових до інших тварин

### Подібність добезхребетних
- Схожість ранніх етапів ембріонального розвитку: зигота, бластула, гаструла.
- Розвиток первинної, а потім вторинної порожнини тіла в процесі онтогенезу.
- Відсутність головного мозку, серця, справжніх органів чуття, парних кінцівок.
- Примітивна будова органів виділення.
- Сегментарна будова м'язів.

### Подібність до хребетних
Головохордові поділяють із хребетними (принаймні на початкових стадіях розвитку) такі ознаки (деякі наявні і в покривників):
- хорда,
- нервова трубка,
- глотка з численними парними зябровими щілинами,
- постанальний хвіст,
- воротна система печінки,
- ендостиль (гомологічний щитоподібній залозі).

## Класифікація
У 5-му виданні «Риб світу» Дж. Нельсона (2016) підтип головохордових не поділений на класи й містить один ряд Amphioxiformes із двома родинами — Branchiostomidae (з одним родом Branchiostoma, близько 23 видів) та Epigonichthyidae (з одним родом Epigonichthys syn. Asymmetron, близько 7 видів). У базі даних WoRMS станом на 2019 рік підтип містить один клас Leptocardii, що не поділений на ряди й містить одну родину Branchiostomatidae з трьома родами: Asymmetron (2 види), Branchiostoma (23 види) та Epigonichthys (5 видів).
У деяких системах фігурує підтип головохордових (Cephalochordata) з єдиним класом безчерепних (Acrania), у деяких — підтип безчерепних (Acrania) з єдиним класом головохордових (Cephalochordata) або ланцетників (Amphioxi).
До головохордових може належати пікайя з середньокембрійських відкладів Канади та Cathaymyrus із нижньокембрійських відкладів Китаю.

title: Головохордові

wikitext:
{{Картка:Таксономія
| name = Головохордові
| image =Branchiostoma_lanceolatum.jpg
| image_width = 300px
| image_caption = [[Ланцетник]] (''Branchiostoma lanceolatum'')
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Хордові]] (Chordata)
| subphylum = '''Головохордові''' (Cephalochordata)
| subphylum_authority = [[Richard Owen|Owen]], 1846
| classis = '''Ланцетникоподібні''' (Leptocardii)
| ordo = '''Ланцетникоподібні''' (Branchiostomatiformes)
| subdivision_ranks = [[родина (біологія)|Родини]] / [[рід (біологія)|роди]]<ref name=Nelson_2016/>
| subdivision =
* Родина Epigonichthyidae
** Рід ''[[Epigonichthys]]''
* Родина Ланцетникові (Branchiostomidae)
** Рід [[Ланцетник]] (''Branchiostoma'')
| wikispecies = Cephalochordata
| ncbi = 7735
}}
'''Головохордові''' (Cephalochordata) — [[підтип (біологія)|підтип]] [[хордові|хордових]]<ref name=Nelson_2016/><ref name=WoRMS/>. Разом із [[покривники|покривниками]] розглядаються як нижчі хордові<ref name=Naumov_1979/>. Назва вказує на те, що [[хорда (біологія)|хорда]] доходить до переднього кінця тіла<ref name=Kotpal_2010/>.

Нечисленна (2-3 роди, близько 30 видів<ref name=Nelson_2016/><ref name=WoRMS/>) група морських тварин, що провадять малорухомий спосіб життя. Розміри тіла — до 8 см, за формою нагадують [[риби|риб]]<ref name=Nelson_2016/>. Типовим і найбільш вивченим представником є [[ланцетник]].

Широко розповсюджені в морях [[Атлантичний океан|Атлантичного]] і [[Тихий океан|Тихого]] океанів<ref name=BES_1986_Acrania/>. У [[Чорне море|Чорному морі]], в тому числі біля берегів [[Крим]]у, трапляється вид ''[[Branchiostoma lanceolatum]]''<ref name=JJ_1983/>.

== Опис ==
[[Файл:Anterior External L.jpg|thumb|right|Передній кінець тіла ланцетника (E — хорда)]]
Головний відділ не відособлений. [[Череп]]а нема (звідси назва «безчерепні», що фігурує в деяких системах), як і кісток чи хрящів загалом<ref name=BES_1986_Acrania/><ref name=Nelson_2016/>. Все тіло сегментоване, включаючи і деякі внутрішні органи ([[видільна система|видільну систему]] і [[статеві залози]]), а також [[мускулатура|мускулатуру]]. [[Органи чуття]] примітивні (є чутливі клітини в шкірі і [[вічка Гессе]] уздовж нервової трубки). [[Хорда (біологія)|Хорда]] і [[нервова трубка]] зберігаються протягом усього життя ([[хребці]]в нема). [[серце|Серця]] немає (є пульсуюча черевна судина)<ref name=BES_1986_Acrania/>.

Ознаки прогресивної організації:
* Справжня [[хорда (біологія)|хорда]], яка зберігається у них протягом життя.
* Трубчаста [[нервова система]].
* Замкнена [[кровоносна система]].

Великого практичного значення ланцетники не мають: їх використовує в їжу населення Південно-Східної Азії. Вони є зручним об'єктом для наукових досліджень і становлять великий інтерес як представники примітивних хордових<ref name=Dzerzhinsky_2013/>.

== Подібність головохордових до інших тварин ==

=== Подібність до [[безхребетні|безхребетних]] ===
* Схожість ранніх етапів ембріонального розвитку: [[зигота]], [[бластула]], [[гаструла]].
* Розвиток [[первинна порожнина тіла|первинної]], а потім [[вторинна порожнина тіла|вторинної порожнини тіла]] в процесі [[онтогенез]]у.
* Відсутність [[головний мозок|головного мозку]], [[серце|серця]], справжніх органів чуття, парних [[кінцівки|кінцівок]].
* Примітивна будова [[видільна система|органів виділення]].
* Сегментарна будова [[м'язи|м'язів]].

=== Подібність до хребетних ===
Головохордові поділяють із [[хребетні|хребетними]] (принаймні на початкових стадіях розвитку) такі ознаки (деякі наявні і в [[покривники|покривників]])<ref name=Nelson_2016/>:
* [[хорда (біологія)|хорда]],
* [[нервова трубка]],
* [[глотка]] з численними парними [[зяброві щілини|зябровими щілинами]],
* постанальний хвіст,
* воротна система [[печінка|печінки]],
* [[ендостиль]] (гомологічний [[щитоподібна залоза|щитоподібній залозі]]).

== Класифікація ==
У 5-му виданні «[[Риби світу|Риб світу]]» [[Джозеф Нельсон|Дж. Нельсона]] (2016) підтип головохордових не поділений на класи й містить один ряд Amphioxiformes із двома родинами — Branchiostomidae (з одним родом ''[[Branchiostoma]]'', близько 23 видів) та Epigonichthyidae (з одним родом ''[[Epigonichthys]]'' [[синоніми у біологічній систематиці|syn.]] ''[[Asymmetron]]'', близько 7 видів)<ref name=Nelson_2016/>. У базі даних [[World Register of Marine Species|WoRMS]] станом на 2019 рік підтип містить один клас Leptocardii, що не поділений на ряди й містить одну родину Branchiostomatidae з трьома родами: ''Asymmetron'' (2 види), ''Branchiostoma'' (23 види) та ''Epigonichthys'' (5 видів)<ref name=WoRMS/>.

У деяких системах фігурує підтип головохордових (Cephalochordata) з єдиним класом безчерепних (Acrania)<ref name=BES_1986_Cephalochordata/><ref name=BES_1986_Acrania/>, у деяких — підтип безчерепних (Acrania) з єдиним класом головохордових (Cephalochordata)<ref name=Dzerzhinsky_2013/><ref name=Naumov_1979/> або ланцетників (Amphioxi)<ref name=JJ_1983/>.

До головохордових може належати [[пікайя]] з середньо[[кембрій]]ських відкладів Канади та {{нп|Cathaymyrus|''Cathaymyrus''|en|Cathaymyrus}} із нижньокембрійських відкладів Китаю<ref name=Nelson_2016/>.

== Примітки ==
{{reflist|refs=
<ref name=BES_1986_Acrania>{{книга
 |частина     = Бесчерепные
 |заголовок   = Биологический энциклопедический словарь
 |chapterurl  = https://books.google.com/books?id=Q8r7AgAAQBAJ&pg=PA59&dq=Бесчерепные
 |відповідальний = Гл. ред. М. С. Гиляров; редкол.: А. А. Баев, Г. Г. Винберг, Г. А. Заварзин и др.
 |видання     = 1
 |місце       = М.
 |видавництво = Сов. энциклопедия
 |рік         = 1986
 |сторінки    = 59
 |сторінок    = 831
}}</ref>
<ref name=BES_1986_Cephalochordata>{{книга
 |частина     = Головохордовые
 |заголовок   = Биологический энциклопедический словарь
 |chapterurl  = https://books.google.com/books?id=Q8r7AgAAQBAJ&pg=PA149&dq=Головохордовые
 |відповідальний = Гл. ред. М. С. Гиляров; редкол.: А. А. Баев, Г. Г. Винберг, Г. А. Заварзин и др.
 |видання     = 1
 |місце       = М.
 |видавництво = Сов. энциклопедия
 |рік         = 1986
 |сторінки    = 149
 |сторінок    = 831
}}</ref>
<ref name=Dzerzhinsky_2013>{{книга
 |автор       = Дзержинский Ф. Я., Васильев Б. Д., Малахов В. В.
 |заголовок   = Зоология позвоночных
 |місце       = М.
 |видавництво = Академия
 |рік         = 2013
 |сторінки    = 6—20
 |сторінок    = 464
 |isbn        = 978-5-7965-7971-4
}}</ref>
<ref name=JJ_1983>{{книга
 |заголовок     = Жизнь животных. Том 4. Ланцетники. Круглоротые. Хрящевые рыбы. Костные рыбы
 |відповідальний= под ред. Т. С. Расса, гл. ред. В. Е. Соколов
 |видання       = 2-е изд
 |місце         = {{М.}}
 |видавництво   = Просвещение
 |рік           = 1983
 |сторінки      = 9—11
 |сторінок      = 575
}}</ref>
<ref name=Kotpal_2010>{{книга
 |автор       = Kotpal R. L.
 |заголовок   = Modern Text Book of Zoology: Vertebrates
 |місце       = New Delhi
 |видавництво = Rastogi Publications
 |видання     = 3 ed.
 |рік         = 2010
 |pages       = 65
 |allpages    = 864
 |isbn        = 9788171338917
 |посилання   = http://books.google.com/books?id=m-eQUEUjG2UC&pg=PA65&dq=Cephalochordata
}}</ref>
<ref name=Naumov_1979>{{книга
 |автор      = Наумов Н. П., Карташёв Н. Н.
 |заголовок  = Зоология позвоночных. Ч. 1. Низшие хордовые, бесчелюстные, рыбы, земноводные
 |місце      = М.
 |видавництво= Высшая школа
 |рік        = 1979
 |сторінок   = 333
 |сторінки   = 13, 33—42
}}</ref>
<ref name=Nelson_2016>{{книга
 |автор      = Nelson J. S., Grande T. C., Wilson M. V. H.
 |рік        = 2016
 |заголовок  = Fishes of the World
 |видання    = 5 ed.
 |місце      = Hoboken
 |видавництво= John Wiley & Sons
 |allpages   = 752
 |pages      = 16
 |isbn       = 978-1-118-34233-6
 |doi        = 10.1002/9781119174844
 |посилання  = https://books.google.com/books?id=kLDDCwAAQBAJ&pg=PA16&dq=Acrania
}} ([https://sites.google.com/site/fotw5th/home/FotW5Classification.pdf?attredirects=0 Класифікація] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220415174855/https://sites.google.com/site/fotw5th/home/FotW5Classification.pdf?attredirects=0 |date=2022-04-15 }}).</ref>
<ref name=WoRMS>{{WoRMS|title=Cephalochordata|id=1824 |accessdate=16.08.2019}}</ref>
}}

== Посилання ==
* [http://www.floranimal.ru/classes/2411.html ''www.floranimal.ru'' — Класс ЛАНЦЕТНИКИ (Amphioxi)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080420100527/http://www.floranimal.ru/classes/2411.html |date=20 квітня 2008 }}
{{Класифікація тварин}}
{{Хордові}}

{{зоологія-доробити}}

{{Портали|Біологія}}

{{taxonbar|from=Q123252}}
[[Категорія:Головохордові]]

title: ?Головохордові

Підтип: Головохордові (Cephalochordata) · Owen, 1846

Клас: Ланцетникоподібні (Leptocardii)

Вікісховище: Cephalochordata

Віківиди: Cephalochordata


text:
# Туреччина на зимових Олімпійських іграх 1956
Туреччина брала участь у Зимових Олімпійських іграх 1956 року в Кортіна-д'Ампеццо (Італія) в третій раз за свою історію, пропустивши Зимові Олімпійські ігри 1952 року, але не завоювала жодної медалі. Країну представляло 4 спортсмени, які виступили у змаганнях з гірськолижного спорту.

wikitext:
{{Туреччина на Олімпійських іграх|Золото=|Бронза=}}
'''[[Туреччина]]''' брала участь у [[Зимові Олімпійські ігри 1956|Зимових Олімпійських іграх 1956 року]] в [[Кортіна-д'Ампеццо]] ([[Італія]]) в третій раз за свою історію, пропустивши [[Зимові Олімпійські ігри 1952]] року, але не завоювала жодної медалі. Країну представляло 4 спортсмени, які виступили у змаганнях з гірськолижного спорту.

== Посилання ==
* [http://www.olympic.org/uk/athletes/results/search_r_uk.asp База МОК]
* [http://www.aafla.org/5va/reports_frmst.htm Офіційні олімпійські звіти]
* [http://www.sports-reference.com/olympics/countries/TUR/winter/1956/ www.sports-reference.com]

{{Країни на зимових Олімпійських іграх 1956}}
{{Olympic-stub}}

[[Категорія:Країни на зимових Олімпійських іграх 1956]]
[[Категорія:1956 у Туреччині]]

Код МОК: TUR

НОК: Національний олімпійський · комітет Туреччини


text:
# Сільвій
Сільвій (лат. Silvius) — міфічний цар Альба-Лонги. Син троянського царевича Енея та Лавінії, дочки правителя аборігінів — Латина. За іншою версією, онук Енея та син Асканія. Епонім царської династії Альба-Лонги.

## Життєпис
Після смерті Енея, його старший син Асканій влаштував замах на малого Сільвія, тому останній виховувався на горі серед пастухів. За Діодором Сицилійським, хлопець отримав ім'я на честь гори, на якій виховувався.
Після смерті Асканія сталася суперечка між Сільвієм та сином померлого, Юлом, хто буде наступним царем. Народними зборами було вирішено, що правителем буде Сільвій, а Юл отримає посаду верховного понтифіка.
За свідченням Діодора Сицилійського, Сільвій правив 49 років і «не зробив нічого гідного пам'яті». Згідно Діонісію Галікарнаському, Сільвій правив протягом 29 років. Антикознавець Роланд Ларош вважає це число штучним. Виходячи з терміну правління його наступника — 31 рік, їх загальний час правління тривав 60 років, що становить рівно два покоління по тридцять років.
Римський історик Тіт Лівій переказував іншу версію легенди, де дитиною Енея та Лавінії був Асканій, а його сином був Сільвій, який випадково народився у лісі. Поет Публій Овідій Назон також у «Метаморфозах» називає Сільвія сином Асканія, а у «Фастах» сином Юла.
У більшості джерел стверджується, що сином і наступником Сільвія був Еней Сільвій, однак Публій Овідій Назон у своїх творах пропускає Енея Сільвія і робить наступником Латина Сільвія.

## Образ
Андраш Алфелді ототожнював Сільвія з Агрієм, що згадується в поемі «Теогонія» за авторством Гесіода. Цей персонаж був сином Одіссея та чарівниці Кірки, братом Телегона та Латина. Александр Грандазі зазначав, що ця гіпотеза не знайшла підтримки в науковому співтоваристві.
Також Андраш Алфелді вважав саме Сільвія засновником Альба-Лонги. На його думку, римський історик Квінт Фабій Піктор придумав інших царів династії Сільвіїв взявши за основу цього царя.
Александр Грандазі вважав, що Сільвій спочатку був першим царем Альба-Лонги, а троянські герої були додані в міф пізніше. У найдавнішу частину легенди входило народження героя у лісі, потенційне суперництво з братом та епонімія царського роду. Також дослідник вважав сумнівною версію, згідно з якою міф про Сільвію є пізнішою вставкою. У той самий час Грандазі не виключав версію, що грецькі герої Еней і Асканій замінили місце у легенді древніх латинських персонажів. Дослідник зазначав, що географія сюжету народження Сільвія мало відповідає околицям приморського Лавінію і, швидше за все, спочатку легенда була пов'язана з Альбанськими горами. Також, ймовірно, Сільвій був засновником Альба-Лонги.

## У Британській міфології
Сільвій згадується в «Історії бритів» Неннія як прабатько легендарних королів бритів. Пізніше, оповідання було розширено Гальфрідом Монмутським у своїй «Історії королів Британії». Згідно з останньою хронікою, Сільвій був сином Асканія та онуком Енея. Він перебував у любовному зв'язку з племінницею своєї бабки Лавінії. Коли кохана Сільвія завагітніла, Асканій направив до неї віщунів, щоб дізнатися якої статі буде дитина. Вони повідомили, що народиться хлопчик, який уб'є своїх батьків «і що, обійшовши вигнанцем багато землі, він досягне врешті-решт вершини слави». Під час пологів померла мати дитини. Сам новонароджений отримав ім'я Брут. У п'ятнадцятирічному віці він супроводжував батька на полюванні та ненароком його вбив цілячись в оленя. За батьковбивство Брута вигнали з Італії, разом з іншими вигнанцями він прибув на острів, який став носити його ім'я і заснував нову державу.

### Коментар
1. ↑  У цій версії Юл не син Асканія, а син Енея.
2. ↑  На відміну від Гальфріда Монмутського, що чітко називає батька Сільвія, Ненній у різних місцях розповіді називає батьком Сільвія й Енея й Асканія[15]
3. ↑  Згідно Неннію, Асканій, за це пророцтво, наказав убити віщунів[16]

title: Сільвій

wikitext:
{{Міфічний персонаж
|Міфологія  = давньоримська
|Місцевість = [[Лаціум]]
|Династія   = Сільвії
}}
'''Сільвій''' ({{lang-la|Silvius}}) — міфічний цар [[Альба-Лонга|Альба-Лонги]]. Син троянського царевича [[Еней|Енея]] та [[Лавінія|Лавінії]], дочки правителя [[Аборігіни|аборігінів]] — [[Латин]]а. За іншою версією, онук Енея та син Асканія. Епонім царської династії Альба-Лонги.

== Життєпис ==
Після смерті Енея, його старший син Асканій влаштував замах на малого Сільвія, тому останній виховувався на горі серед пастухів. За [[Діодор Сицилійський|Діодором Сицилійським]], хлопець отримав ім'я на честь гори, на якій виховувався{{sfn|Діодор Сицилійський||місце=VII, 8}}.

Після смерті Асканія сталася суперечка між Сільвієм та сином померлого, Юлом, хто буде наступним царем. Народними зборами було вирішено, що правителем буде Сільвій, а Юл отримає посаду [[Pontifex Maximus|верховного понтифіка]].

За свідченням Діодора Сицилійського, Сільвій правив 49 років і «не зробив нічого гідного пам'яті»{{sfn|Діодор||місце=VII, 8—9}}. Згідно Діонісію Галікарнаському, Сільвій правив протягом 29 років. Антикознавець Роланд Ларош вважає це число штучним. Виходячи з терміну правління його [[Еней Сільвій|наступника]] — 31 рік, їх загальний час правління тривав 60 років, що становить рівно два покоління по тридцять років{{Sfn|Діонісій Галікарнаський|2005|loc=I, 71.1}}{{sfn|Laroche|1982|p=115}}.

Римський історик [[Тіт Лівій]] переказував іншу версію легенди, де дитиною Енея та Лавінії був Асканій, а його сином був Сільвій, який випадково народився у лісі{{sfn|Тіт Лівій||місце=I, 6}}. Поет Публій Овідій Назон також у «[[Метаморфози|Метаморфозах]]» називає Сільвія сином Асканія, а у «Фастах» сином Юла{{Ref+|У цій версії Юл не син Асканія, а син Енея.|К}}.

У більшості джерел стверджується, що сином і наступником Сільвія був Еней Сільвій, однак Публій Овідій Назон у своїх творах пропускає Енея Сільвія і робить наступником [[Латин Сільвій|Латина Сільвія]]{{sfn|Овідій|2020|місце=XIV. 610—611|сторінки=411}}{{sfn|Овідій Фасти||місце=IV. 40—45}}{{sfn|Trieber|1894|s=123—124}}.

== Образ ==
[[Андраш Алфелді]] ототожнював Сільвія з Агрієм, що згадується в поемі «[[Теогонія]]» за авторством [[Гесіод]]а. Цей персонаж був сином Одіссея та чарівниці [[Кірка|Кірки]], братом [[Телегон]]а та [[Латин]]а. Александр Грандазі зазначав, що ця гіпотеза не знайшла підтримки в науковому співтоваристві{{sfn|Гесіод||loc=1013}}{{sfn|Alföldi|1965|p=239}}{{sfn|Grandazzi|2008|p=731—890}}.

Також Андраш Алфелді вважав саме Сільвія засновником Альба-Лонги. На його думку, римський історик [[Квінт Фабій Піктор]] придумав інших царів династії Сільвіїв взявши за основу цього царя{{sfn|Alföldi|1965|p=239}}.

Александр Грандазі вважав, що Сільвій спочатку був першим царем Альба-Лонги, а троянські герої були додані в міф пізніше. У найдавнішу частину легенди входило народження героя у лісі, потенційне суперництво з братом та епонімія царського роду. Також дослідник вважав сумнівною версію, згідно з якою міф про Сільвію є пізнішою вставкою. У той самий час Грандазі не виключав версію, що грецькі герої Еней і Асканій замінили місце у легенді древніх латинських персонажів. Дослідник зазначав, що географія сюжету народження Сільвія мало відповідає околицям приморського Лавінію і, швидше за все, спочатку легенда була пов'язана з [[Альбанські гори|Альбанськими горами]]. Також, ймовірно, Сільвій був засновником Альба-Лонги{{sfn|Grandazzi|2008|p=731—890}}.

== У Британській міфології ==

Сільвій згадується в «[[Історія бритів|Історії бритів]]» [[Ненній (історик)|Неннія]] як прабатько [[Міфічні королі Британії|легендарних королів]] бритів. Пізніше, оповідання було розширено [[Гальфрід Монмутський|Гальфрідом Монмутським]] у своїй «[[Історія королів Британії|Історії королів Британії]]». Згідно з останньою хронікою, Сільвій був сином Асканія та онуком Енея{{Ref+|На відміну від Гальфріда Монмутського, що чітко називає батька Сільвія, Ненній у різних місцях розповіді називає батьком Сільвія й Енея й Асканія{{sfn|Ненній||loc=10-11}}|К}}. Він перебував у любовному зв'язку з племінницею своєї бабки Лавінії. Коли кохана Сільвія завагітніла, Асканій направив до неї віщунів, щоб дізнатися якої статі буде дитина. Вони повідомили, що народиться хлопчик, який уб'є своїх батьків «і що, обійшовши вигнанцем багато землі, він досягне врешті-решт вершини слави»{{Ref+|Згідно Неннію, Асканій, за це пророцтво, наказав убити віщунів{{sfn|Ненній||loc=10}}|К}}. Під час пологів померла мати дитини. Сам новонароджений отримав ім'я [[Брут Троянський|Брут]]. У п'ятнадцятирічному віці він супроводжував батька на полюванні та ненароком його вбив цілячись в оленя. За батьковбивство Брута вигнали з Італії, разом з іншими вигнанцями він прибув на острів, який став носити [[Британія (острів)|його ім'я]] і заснував нову державу{{sfn|Гальфрід Монмутський||loc=6-7}}.

== Примітки ==

=== Коментар ===
{{Reflist|group="К"}}

=== Література ===
{{примітки|3}}

== Джерела ==
* {{публікація|книга
 |автор          = [[Гесіод]]
 |назва          = Походження богів. Роботи і дні. щит Геракла
 |місце          = Львів
 |рік            = 2020
 |сторінок       = 136
 |видавництво    = Апріорі
 |isbn           = 978-617-629-490-0
 |відповідальний = пер. [[Содомора Андрій Олександрович|Андрія Содомори]]
 |ref            = Гесіод
 |серія          = [[Бібліотека античної літератури (Апріорі)|Бібліотека античної літератури]]
}}
* {{книга
  |назва=Історична бібліотека
  |автор = [[Діодор Сицилійський]]
  | ref = Діодор Сицилійський
}}
* {{Публікація|книга
|автор = [[Публій Овідій Назон]]
|назва = [[Метаморфози]]
|відповідальний = переклав з латини [[Содомора Андрій Олександрович|Андрій Содомора]]
|місце = Львів
|видавництво = Апріорі
|сторінок = 520
|рік = 2020
|ref = Овідій
|isbn = 978-617-629-630-0
|серія=[[Бібліотека античної літератури (Апріорі)|Бібліотека античної літератури]]
}}
* {{Публікація|книга
|назва=Early Rome and the Latins
|автор=[[Андраш Алфелді|Andreas Alföldi]]
|посилання = https://books.google.com.ua/books?id=FmkJAQAAIAAJ
|рік=1965
|allpages=458
|мова=en
|видавництво=University of Michigan Press
|isbn=9780472104000
|ref=Alföldi
}}
* {{Публікація|книга
|назва=Alba Longa, histoire d'une légende. Recherches sur l'archéologie, la religion, les traditions de l'ancien Latium
|автор=Alexandre Grandazzi
|частина посилання = https://books.openedition.org/efr/1530
|частина=Chapitre X. Les Rois d’Albe : analyse d’une tradition
|рік=2008
|allpages=988
|pages=731—890
|мова=fr
|видавництво=École française de Rome
|isbn=9782728308323
|ref=Grandazzi
}}
* {{Публікація|назва=The Routledge Handbook of Greek Mythology: Based on H.J. Rose's "Handbook of Greek Mythology"|книга|автор=Robin Hard, H. J. Rose|частина=Aeneas, Romulus and the origins of Rome|рік=2004|видавництво=Psychology Press|allpages=753|мова=en|isbn=9780415186360|ref=Hard}}
* {{Публікація|назва=The Alban King-List in Dionysius I, 70-71: A Numerical Analysis|статья|автор=Roland A. Laroche|видання=Historia: Zeitschrift für Alte Geschichte|рік=1982|номер=1|сторінки=112—120|мова=en|ref=Laroche}}
* {{Публікація|назва=[[Словник грецької та римської географії|Dictionary of Greek and Roman Geography]]|книга|автор=[[Вільям Сміт (лексикограф)|William Smith]]|частина=ALBA LONGA|рік=1854|видавництво=Walton & Maberly|volume=1|pages=87—89|мова=en|ref=Smith}}
* {{Публікація|назва=Zur Kritik des Eusebios. I. Die Königstafel von Alba Longa|статья|автор=Conrad Trieber|видання=Hermes|рік=1894|номер=1|сторінки=124—142|мова=de|ref=Trieber}}
{{ac}}
{{Царі Альба-Лонги}}

title: Сільвій · лат. Silvius

Міфологія: давньоримська

Місцевість: Лаціум

Посада: король

Династія: Сільвії

Батько: Асканій або Еней

Мати: Лавінія

Брати/сестри: Асканій, Етіада і Антемона

Діти: Еней Сільвійd і Брут Троянський