text:
# Гілка (керування версіями)
Гілка (англ. branch), в системах керування версіями — напрям розробки, який існує незалежно від іншого напряму, але має з ним спільну історію. Гілка починається як копія чогось і, рухаючись з цієї точки, створює свою власну історію.
Системи керування версіями, такі як Git, Subversion, Mercurial, та ін. надають інструменти для створення та злиття гілок, фіксації змін у них та переключення між гілками.

## Використання гілок
Майже кожна система контролю версій (СКВ) підтримує гілки (англ. branches) в певній мірі.. В багатьох системах контролю версій галуження — це «дорогий» процес, який вимагає створення копії коду, що може зайняти багато часу для великих проектів. Наприклад, в Subversion гілка — це копія каталогу файлової системи.
Проте гілка в Git це просто легкий вказівник на один з комітів. Тут гілки є надзвичайно легкими, операції галуження та переходу між ними відбуваються майже миттєво. Існує кілька підходів до використання системи Git, серед яких, найпоширенішою є так звана концепція gitflow — центральний репозитарій працює з двома паралельними між собою гілками: master і  develop.

### Основні гілки (master)
Багато розробників підтримують такий процес, коли основна гілка містить стабільну версію коду — найімовірніше того, що був чи буде запроваджений у виробництво. Часто СКВ мають спеціальні назви для основної гілки. Наприклад, «master» в Git, або trunk в SVN.

### Робочі гілки (develop)
Паралельно до основної гілки існує ще робоча гілка (англ. release branch). Вона використовуються для розробки нової версії програмного забезпечення та тестування його стабільності. Коли команда розробників вирішує, що нова версія програми готова до випуску, зміни з робочої гілки переносять у основну (master) і позначаються номером версії.
Робочі гілки зазвичай зберігаються протягом тривалого часу.

### Додаткові гілки
Поряд з основними гілками — master і  develop, можливе існування також додаткових гілок, які забезпечують паралельну розробку проекту декількома членами команди, полегшують відслідковування помилок, а також сприяють швидкому усуненню поточних проблем, які виникатимуть у процесі розробки проекту. У процесі розробки складного проекту можуть використовуватися різні види додаткових гілок, зокрема:
- Тематичні гілки (feature)
- Гілки версій (release)
- Гілки помилок (hotfix)

#### Тематичні гілки (feature)
Тематичні гілки є відгалуженням від робочої гілки (develop) і після завершення розробки визначеного функціоналу на них повинні бути злиті саме з робочою гілкою.
Тематичні гілки використовуються для розробки нових, специфічних функцій
майбутньої версії проекту. Основною особливістю даних гілок є те, що вони існують
доки триває розробка певної функції, а потім після злиття з гілкою
develop вони видаляються.

#### Гілки версій (release)
Гілки версій призначені для підготовки нової версії проекту. Вони дозволяють за мить до завершення роботи над поточною версією визначати місця підключення до
головної гілки, а також надають можливість виконувати незначні правки й готувати дані про версію (номер, дата створення тощо). Виконання такого виду операцій на гілці
версії дозволяє значно спростити розгалуження головної гілки develop. Відгалуження гілки версії від робочої гілки develop відбуватиметься за умови отримання бажаного
стану нової версії проекту на робочій гілці.

#### Гілки помилок (hotfix)
Гілки помилок функціонально дуже схожі на гілки версій, оскільки також використовуються для підготовки нової версії проекту, але створюються вони спонтанно. Утворюються гілки помилок у разі потреби виконання миттєвих дій задля усунення небажаних станів робочої версії проекту. Тобто, якщо потрібно виправити критичну помилку у робочій версії проекту, то створюється відгалуження гілки помилок від головної гілки master, на тому її етапі, що відповідає робочій версії проекту в цей момент часу. Суттю використання таких гілок є те, що у разі виникнення непередбачуваних помилок робота членів команди на головній гілці develop не буде зупинена, а помилки будуть швидко знайдені і виправлені.

title: Гілка (керування версіями)

wikitext:
{{Otheruses|Гілка (значення)}}
'''Гілка''' ({{lang-en|branch}}), в [[Система керування версіями|системах керування версіями]] — напрям розробки, який існує незалежно від іншого напряму, але має з ним спільну історію. Гілка починається як копія чогось і, рухаючись з цієї точки, створює свою власну історію.
[[Система керування версіями|Системи керування версіями]], такі як [[Git]], [[Subversion]], [[Mercurial]], та ін. надають інструменти для створення та злиття гілок, фіксації змін у них та переключення між гілками.

== Використання гілок ==

Майже кожна [[Система керування версіями|система контролю версій]] (СКВ) підтримує гілки ({{lang-en|branches}}) в певній мірі.<ref>{{cite web|url=https://git-scm.com/book/uk/v2/Галуження-в-git-Гілки-у-кількох-словах|title="Галуження-в-git-Гілки-у-кількох-словах"|accessdate=13 червня 2022|archive-date=6 червня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220606174543/https://git-scm.com/book/uk/v2/Галуження-в-git-Гілки-у-кількох-словах}}</ref>. В багатьох системах контролю версій галуження — це «дорогий» процес, який вимагає створення копії коду, що може зайняти багато часу для великих проектів. Наприклад, в [[Subversion]] гілка — це копія каталогу файлової системи.
Проте гілка в [[Git]] це просто легкий вказівник на один з комітів. Тут гілки є надзвичайно легкими, операції галуження та переходу між ними відбуваються майже миттєво. Існує кілька підходів до використання системи [[Git]], серед яких, найпоширенішою є так звана концепція gitflow — центральний [[репозитарій]] працює з двома паралельними між собою гілками: [[#Основні гілки (master)|master]] і [[#Робочі гілки (develop) | develop]].

=== Основні гілки (master) ===

Багато розробників підтримують такий процес, коли основна гілка містить стабільну версію коду — найімовірніше того, що був чи буде запроваджений у виробництво. Часто СКВ мають спеціальні назви для основної гілки. Наприклад, «master» в Git, або trunk в SVN.

=== Робочі гілки (develop) ===

Паралельно до основної гілки існує ще робоча гілка ({{lang-en|release branch}}). Вона використовуються для розробки нової версії програмного забезпечення та тестування його стабільності. Коли команда розробників вирішує, що нова версія програми готова до випуску, зміни з робочої гілки переносять у основну (master) і позначаються номером версії.
Робочі гілки зазвичай зберігаються протягом тривалого часу.

=== Додаткові гілки ===

Поряд з основними гілками — [[#Основні гілки (master)|master]] і [[#Робочі гілки (develop) | develop]], можливе існування також додаткових гілок, які забезпечують паралельну розробку проекту декількома членами команди, полегшують відслідковування помилок, а також сприяють швидкому усуненню поточних проблем, які виникатимуть у процесі розробки проекту. У процесі розробки складного проекту можуть використовуватися різні види додаткових гілок, зокрема:

* [[#Тематичні гілки (feature)|Тематичні гілки (feature)]]
* [[#Гілки версій (release)|Гілки версій (release)]]
* [[#Гілки помилок (hotfix)|Гілки помилок (hotfix)]]

==== Тематичні гілки (feature) ====

Тематичні гілки є відгалуженням від робочої гілки (develop) і після завершення розробки визначеного функціоналу на них повинні бути злиті саме з робочою гілкою.
Тематичні гілки використовуються для розробки нових, специфічних функцій
майбутньої версії проекту. Основною особливістю даних гілок є те, що вони існують
доки триває розробка певної функції, а потім після злиття з гілкою
develop вони видаляються.

==== Гілки версій (release) ====

Гілки версій призначені для підготовки нової версії проекту. Вони дозволяють за мить до завершення роботи над поточною версією визначати місця підключення до
головної гілки, а також надають можливість виконувати незначні правки й готувати дані про версію (номер, дата створення тощо). Виконання такого виду операцій на гілці
версії дозволяє значно спростити розгалуження головної гілки develop. Відгалуження гілки версії від робочої гілки develop відбуватиметься за умови отримання бажаного
стану нової версії проекту на робочій гілці.

==== Гілки помилок (hotfix) ====

Гілки помилок функціонально дуже схожі на гілки версій, оскільки також використовуються для підготовки нової версії проекту, але створюються вони спонтанно. Утворюються гілки помилок у разі потреби виконання миттєвих дій задля усунення небажаних станів робочої версії проекту. Тобто, якщо потрібно виправити критичну помилку у робочій версії проекту, то створюється відгалуження гілки помилок від головної гілки master, на тому її етапі, що відповідає робочій версії проекту в цей момент часу. Суттю використання таких гілок є те, що у разі виникнення непередбачуваних помилок робота членів команди на головній гілці develop не буде зупинена, а помилки будуть швидко знайдені і виправлені.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==

* Ben Collins-Sussman, Brian W. Fitzpatrick, C. Michael Pilato http://svnbook.red-bean.com/nightly/ru/index.html {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180412043125/http://svnbook.red-bean.com/nightly/ru/index.html |date=12 квітня 2018 }} Управление версиями в Subversion.
* {{cite journal
|last1 = Гриценко
|first1 = В.Г.
|last2 = Подолян
|first2 = О.М.
|title = Використання системи управління версіями GIT для організації командної роботи над ІТ проектом
|journal = Інформаційні технології і засоби навчання
|year = 2014
|volume = 39
|issue = 1
|url = https://journal.iitta.gov.ua/index.php/itlt/article/viewFile/943/719
|accessdate = 28 листопада 2017
|archive-date = 1 грудня 2017
|archive-url = https://web.archive.org/web/20171201040246/https://journal.iitta.gov.ua/index.php/itlt/article/viewFile/943/719
}}

== Посилання ==
* [https://git-scm.com/book/uk/v2/Галуження-в-git-Гілки-у-кількох-словах] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220606174543/https://git-scm.com/book/uk/v2/Галуження-в-git-Гілки-у-кількох-словах |date=6 червня 2022 }}

{{Compu-prog-stub}}
{{Мало джерел|дата=січень 2018}}
{{ВП-портали|Програмування|Інформаційні технології}}

[[Категорія:Системи керування версіями]]


text:
# Політичний в'язень
Політичний в'язень — особа, що перебуває під вартою або відбуває покарання у вигляді позбавлення волі, а також спрямоване на примусове лікування, у справі якої є присутньою явна політична складова, наприклад, опозиція до чинної влади. Політичним в'язнем може бути як арештований за звинуваченням у діях політичного характеру, так і за іншими, часто сфальсифікованими, звинуваченнями.

## Загальний статус
Аж до закінчення Другої світової війни, як міжнародне, так і внутрішнє право багатьох держав припускали переслідування за політичними і релігійними мотивами. Прийнята при створенні ООН Загальна декларація прав людини визначила:

Кожна людина повинна мати всі права й всі свободи, проголошеними даною Декларацією, без якої б то не було різниці, як ось: щодо раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного або соціального походження, майнового, станового або іншого стану.
(Розділ 2.)

Таким чином, наявність переслідувань за політичними й іншими переконаннями стала суперечити міжнародному праву. Проте, у багатьох державах світу застосовуються різні репресивні заходи до осіб, що стали неугодними владі за своїми переконаннями або діями.

## Термінологія
У царській Росії статус політичного в'язня був визначений на державному рівні. Так, 6 квітня 1904 року міністром юстиції були затверджені «Правила щодо тримання у в'язницях цивільного відомства політичних арештантів». Дві революції 1917 зробили значний внесок у виправдання й звільнення одних категорій політичних в'язнів і створення нових.
Найпослідовніше позицію щодо політичних в'язнів відстоюють авторитетні міжнародні неурядові організації, такі, як «Міжнародна амністія» (англ. «Amnesty International»). У документах цієї організації термін визначається в такий спосіб:

Політичним в'язнем називається будь-який в'язень, у справі якого присутній вагомий політичний елемент. Ним можуть бути: мотивація дій в'язня, самі дії або причини, що спонукали владу відправити його за ґрати.
У багатьох країнах політичних в'язнів засуджують із порушенням міжнародних норм судочинства. У деяких країнах їх роками, навіть десятиліттями, тримають у попередньому ув'язненні без суду й слідства. МА вимагає, щоб всі політичні в'язні постали перед справедливим судом у розумний термін, відповідно до міжнародно визнаного права ув'язнених на швидкий і справедливий суд або негайне звільнення.
Коли кажуть «політичний в'язень», маються на увазі як в'язні совісті, так і особи, що вдалися до кримінально карного насильства, або звинувачені в здійсненні інших видів злочинів, наприклад, у вторгненні в приватні володіння або заподіянні збитку чужій власності за політичними мотивами. Однак МА вимагає негайного й беззастережного звільнення тільки для в'язнів совісті.

МА не користується терміном «політичний в'язень» для позначення якого-небудь особливого статусу затриманого або щоб показати, що рух має яку-небудь точку зору відносно політичних цілей ув'язненого. МА не виступає ні за, ні проти поглядів людей, на захист яких проводиться кампанія, а також ніяк не оцінює необхідність збройних дій у політичному конфлікті
«Міжнародна амністія» відрізняє політичних в'язнів у цілому від в'язнів совісті.
Парламентська асамблея Ради Європи надає наступне визначення терміну «політичний в'язень».
Особа, позбавлена особистої свободи, має вважатися «політичним в'язнем»:
1. якщо позбавлення волі було застосоване з порушенням одного з основних прав, гарантованих Європейською конвенцією з прав людини та Протоколами до неї, зокрема, свободи думки, совісті і релігії, свободи вираження поглядів та інформації, а також свободи зібрань та об'єднань;
2. якщо позбавлення волі було застосоване за явно політичних причин без зв'язку з будь-яким правопорушенням;
3. якщо з політичних мотивів тривалість ув'язнення та його умови явно не відповідають правопорушенню, у скоєнні якого особу підозрювали або визнали винною;
4. якщо з політичних мотивів особа позбавлена волі на дискримінаційній (у порівнянні з іншими особами) основі; або
5. якщо позбавлення волі є результатом очевидно несправедливого судового розгляду, що може бути пов'язаний з політичними мотивами влади"

Особи, позбавлені особистої свободи за вчинення терористичних злочинів, не вважаються політичними в'язнями, якщо судовий розгляд і ухвалення рішення судом за такі злочини були проведені відповідно до норм національного законодавства та Європейської конвенції з прав людини.

## Правозахисна діяльність у світі
Офіційне визнання наявності в тій або іншій державі політичних в'язнів припускає заява про порушення міжнародного права й політичної заангажованості судового й інших репресивних механізмів, тому в країнах, де порушуються права людини, використовують різні способи приховання правдивої або створення хибної інформації щодо причини переслідувань.
За доповідями, які готувала «Міжнародна амністія» до 2004, політичні в'язні були в десятках країн. Після 2004 року в цій організації проходять зміни суті діяльності. Термін «політичний в'язень» нею практично більше не використовується, при цьому офіційно заявлені причини зазнають значної критики за відхід від принципів захисту прав людини. Незважаючи на такі зміни в офіціозі, термін продовжує широко застосовуватися. Зокрема, ЗМІ застосовують цей термін до китайського активіста Яна Чунліня, засудженого до 5 років тюремного ув'язнення за участь у русі «Нам не потрібні Олімпійські ігри — дайте нам права людини!». У різних країнах ведуться списки політичних в'язнів.

## Російська імперія
У Російській імперії існував офіційний статус політичного в'язня. В XIX столітті статус політичного в'язня обумовлювався «Укладенням щодо покарання карних і виправних». Після Лютневої революції, 3 березня 1917 року Тимчасовий уряд прийняв декларацію, де серед інших пунктів був пункт про повну амністію всім політичним в'язням.

## СРСР
День політв'язня в СРСР
30 жовтня 1974 року в Дубровлазі політичними в'язнями К. А. Любарським і О. Г. Мурженко був підготовлений план зі встановлення 30 жовтня Дня політв'язня в СРСР. Ця ідея широко поширилася місцями позбавлення волі й у середовищі колишніх політичних в'язнів і правозахисників.
В 1991 р. цей день одержав назву «День пам'яті жертв політичних репресій». 30 жовтня 2006 ряд російських правозахисних і політичних організацій виступили із заявою про те, що перейменування в «День пам'яті» було зроблено передчасно через появу й швидкий ріст кількості політичних в'язнів у Росії.

## Білорусь
Станом на жовтень 2021 року було понад 800 політв’язнів (за даними «Вясни»). Деякі:
- Валерій Левоневський — білоруський політичний і суспільний діяч[8].
- Катерина Борисевич —  білоруська журналістка[9].

## Росія
Ряд правозахисних організацій стверджують, що в Росії є політв'язні.
22 травня 2008 року група правозахисників звернулася до Президента Росії Д. А. Медведєву з відкритим листом, просячи помилування для 15 чоловік, яких вони вважають політв'язнями.
Звернення підтримали колишній президент Чехословаччини Вацлав Гавел, філософ Андре Глюксман, голова Федеральної політради Партії «Союз правих сил» Микита Бєлих і почесний член ПАРЄ, колишній депутат Бундестагу Рудольф Біндіг. У даний список, однак, не ввійшли десятки людей, засуджених до позбавлення волі, на думку деяких правозахисників, за політичними мотивами.

4 вересня 2013 в інтерв'ю Першому каналу Російського телебачення й агентству Associated Press В. Путін удавав, що не зрозумів питання про політично мотивовані арешти в Росії.
Я не знаю ніякого такого арешту, який вплинув би на хід виборчої кампанії в Росії, не було таких арештів. Або якщо когось за щось наші правоохоронні органи залучали, то в таких ситуаціях, як правило, дуже хороший спосіб захисту — галасувати: «Караул! Це політична справа!» Я таких щось навіть не знаю.
 Вернер Шульц, Депутат Європарламенту від фракції «Зелені — Європейський вільний альянс», яка висунула кандидатуру Михайла Ходорковського на премію Сахарова, назвав Ходорковського «найбільш видатним політичним в'язням у Росії і поборником демократичних реформ».
У грудні 2015 в Росії з'явився перший ув'язнений за мирні зібрання — Ільдар Дадін, засуджений на 3 роки за 4 мирні одиночні пікети.
Список українських політв'язнів у Російській Федерації та в Криму зараз[коли?] налічує кілька десятків людей, серед яких Олег Сенцов, Олександр Кольченко, Володимир Балух, Артур Панов, Роман Сущенко, Ільмі Умеров та інші.

## Україна

### Правління В. Януковича
З приходом до влади В. Януковича розпочинається хвиля арештів громадян в зв'язку з їхньою громадсько-політичною діяльністю. Великого резонансу набула Справа «васильківських терористів», арешт Юлії Тимошенко та її соратників, переслідування учасників Податкового майдану та багато інших справ.
2011 року було створено Комітет визволення політв'язнів, який неодноразово виступав із заявами щодо катувань Ігоря Мосійчука, Віталія Запорожця, Володимира Чмиря і багатьох інших.
Репресії досягли апогею в кінці 2013 — початку 2014 року, коли під час акцій Євромайдану у восьми регіонах країни були затримані 330 громадян, з них 175 осіб були взяті під варту.

### Революція гідності
Визволення політв'язнів режиму В. Януковича розпочинається лише після відсторонення В. Януковича від влади. 21 лютого 2014 року після трьох місяців протестів проти влади Верховна Рада України застосувала до національного законодавства положення статті 19 Конвенції ООН проти Корупції, згідно з якими була декриміналізована стаття, за якою засуджено Юлію Тимошенко. 22 лютого, не дочекавшись підпису Президента під цим законом, Верховна Рада прийняла Постанову «Про виконання міжнародних зобов'язань України щодо звільнення Тимошенко Ю. В.», підставі якої Тимошенко змогла залишити лікарню ЦКБ Укрзалізниці у Харкові приблизно о 17:00 год.
24 лютого Верховна Рада прийняла постанову № 4202 про негайне звільнення політичних в'язнів:
| - Віталій Запорожець; - Володимир Шпара; - Сергій Бевз; - Ігор Мосійчук; - Андрій Білецький; - Ігор Михайленко; - Віталій Княжеський; - Віталій Применко; | - Дмитро Павличенко; - Сергій Павличенко; - Антон Бойко; - Антон Шамов; - Дмитро Світанько; - Олександр Радолов; - Владислав Попович; - Рустам Уразгельдиєв; | - Сергій Ярмоленко; - Андрій Бондаренко; - Анатолій Попович; - Ігор Ганненко; - Віктор Смалій; - Олег Однороженко; - Андрій Наливайко. |

За постанову проголосували 316 народних депутатів. Ініціатор — позафракційний депутат Олег Ляшко.

### 2015
Проблема політв'язнів актуалізувалася в Україні у 2015 році на тлі боротьби із корупцією та контрабандою, а також «Мінських домовленостей» та, відповідно, Закону «Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей», що передбачає, зокрема, «недопущення кримінального переслідування, притягнення до кримінальної, адміністративної відповідальності і покарання осіб — учасників подій на території Донецької, Луганської областей».
Так, у липні 2015 після інциденту в Мукачеві із заявами про політичні переслідування своїх членів виступив ДУК «Правий сектор». На початку вересня 2015 у трагічних наслідках акцій протесту проти прийняття змін до Конституції України влада звинувачує активістів ВО «Свобода», і після арешту Юрія Сиротюка про політичні переслідування починає говорити також і ВО «Свобода».
Разом з тим Комітет визволення політв'язнів станом на 11 вересня 2015 перелічує 64 ув'язнені особи, з яких 52 — «в'язні нового режиму». Значна частина з ув'язнених цього списку — бійці АТО, зокрема ДУК «Правий сектор», батальйонів «Торнадо», «Айдар», «ОУН», маріупольські в'язні арештовані разом із «Равликами» тощо.
З травня 2015 року в ув'язненні знаходиться Андрій Романюк [Архівовано 4 травня 2021 у Wayback Machine.] (Воробєй) — майданівець та учасник українсько-російської війни [Архівовано 21 жовтня 2016 у Wayback Machine.]. Кримінальна справа, яка відкрита проти нього і судовий процес характеризуються значними порушеннями та фальсифікаціями [Архівовано 4 травня 2021 у Wayback Machine.]. В Революції Гідності він брав участь у віці 15 років [Архівовано 21 жовтня 2016 у Wayback Machine.], на передову пішов в 16 [Архівовано 7 травня 2016 у Wayback Machine.]. За ґратами станом на жовтень 2017 року, 19-річний хлопець перебуває 30 місяців. Комітетом визволення політв'язнів визнаний політв'язнем режиму [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.].

## Обмін політичними в'язнями
Трапляється, що керівництва двох країн взаємно обвинувачують один одного у фізичному переслідуванні політичних супротивників і триманні їх під вартою (у в'язницях або таборах). У цьому разі можливий обмін політв'язнів, і обміняні в'язні виходять на волю. Найвідомішим випадком обміну політв'язнями був обмін Луїса Корвалана на Володимира Буковского

 в грудні 1976 року.
5 жовтня 1986 р., напередодні зустрічі М. Горбачова й Р. Рейгана в Рейк'явіку, в обмін на арештованого в США радянського розвідника був висланий у США й позбавлений радянського громадянства Юрій Орлов
.
Такі обміни пропонуються й у XXI столітті.

wikiname: ukwiki

title: Політичний в'язень

in_language: uk

wikitext:
'''Політичний в'язень''' — особа, що перебуває під вартою або відбуває покарання у вигляді позбавлення волі, а також спрямоване на примусове лікування, у справі якої є присутньою явна політична складова, наприклад, [[опозиція]] до чинної влади. Політичним [[зек|в'язнем]] може бути як арештований за звинуваченням у діях політичного характеру, так і за іншими, часто сфальсифікованими, звинуваченнями.

== Загальний статус ==
Аж до закінчення [[Друга світова війна|Другої світової війни]], як міжнародне, так і внутрішнє право багатьох держав припускали переслідування за політичними і релігійними мотивами. Прийнята при створенні [[ООН]] [[Загальна декларація прав людини]] визначила:

Кожна людина повинна мати всі права й всі свободи, проголошеними даною Декларацією, без якої б то не було різниці, як ось: щодо раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного або соціального походження, майнового, станового або іншого стану.

(Розділ 2.)

Таким чином, наявність переслідувань за політичними й іншими переконаннями стала суперечити міжнародному праву.<ref name="UN">[http://www.un.org/russian/documen/declarat/declhr.htm Декларація прав людини] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120306175315/http://www.un.org/ru/documents/decl_conv/declarations/declhr.shtml |date=2012-03-06 }} {{ref-ru}}</ref> Проте, у багатьох державах світу застосовуються різні репресивні заходи до осіб, що стали неугодними владі за своїми переконаннями або діями.

== Термінологія ==
У царській Росії статус політичного в'язня був визначений на державному рівні. Так, [[6 квітня]] [[1904]] року міністром юстиції були затверджені «Правила щодо тримання у в'язницях цивільного відомства політичних арештантів». Дві революції 1917 зробили значний внесок у виправдання й звільнення одних категорій політичних в'язнів і створення нових.

Найпослідовніше позицію щодо політичних в'язнів відстоюють авторитетні міжнародні неурядові організації, такі, як «[[Міжнародна амністія]]» ({{lang-en|«Amnesty International»}}). У документах цієї організації термін визначається в такий спосіб<ref>[http://www.amnesty.org.ru/faq Відповіді «Міжнародної амністії» на питання] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120606190729/http://amnesty.org.ru/faq |date=6 червня 2012 }} {{ref-ru}}</ref>:

Політичним в'язнем називається будь-який в'язень, у справі якого присутній вагомий політичний елемент. Ним можуть бути: мотивація дій в'язня, самі дії або причини, що спонукали владу відправити його за ґрати.

У багатьох країнах політичних в'язнів засуджують із порушенням міжнародних норм судочинства. У деяких країнах їх роками, навіть десятиліттями, тримають у попередньому ув'язненні без суду й слідства. МА вимагає, щоб всі політичні в'язні постали перед [[Право на справедливий суд|справедливим судом]] у розумний термін, відповідно до міжнародно визнаного права ув'язнених на швидкий і справедливий суд або негайне звільнення.

Коли кажуть «політичний в'язень», маються на увазі як в'язні совісті, так і особи, що вдалися до кримінально карного насильства, або звинувачені в здійсненні інших видів злочинів, наприклад, у вторгненні в приватні володіння або заподіянні збитку чужій власності за політичними мотивами. Однак МА вимагає негайного й беззастережного звільнення тільки для в'язнів совісті.

МА не користується терміном «політичний в'язень» для позначення якого-небудь особливого статусу затриманого або щоб показати, що рух має яку-небудь точку зору відносно політичних цілей ув'язненого. МА не виступає ні за, ні проти поглядів людей, на захист яких проводиться кампанія, а також ніяк не оцінює необхідність збройних дій у політичному конфлікті

«Міжнародна амністія» відрізняє політичних в'язнів у цілому від [[В'язень совісті|в'язнів совісті]].

[[Парламентська асамблея Ради Європи]] надає наступне визначення терміну «'''політичний в'язень'''».

Особа, позбавлена особистої свободи, має вважатися «політичним в'язнем»:
# якщо позбавлення волі було застосоване з порушенням одного з основних прав, гарантованих [[Європейська конвенція з прав людини|Європейською конвенцією з прав людини]] та Протоколами до неї, зокрема, свободи думки, совісті і релігії, свободи вираження поглядів та інформації, а також свободи зібрань та об'єднань;
# якщо позбавлення волі було застосоване за явно політичних причин без зв'язку з будь-яким правопорушенням;
# якщо з політичних мотивів тривалість ув'язнення та його умови явно не відповідають правопорушенню, у скоєнні якого особу підозрювали або визнали винною;
# якщо з політичних мотивів особа позбавлена волі на дискримінаційній (у порівнянні з іншими особами) основі; або
# якщо позбавлення волі є результатом очевидно несправедливого судового розгляду, що може бути пов'язаний з політичними мотивами влади"

Особи, позбавлені особистої свободи за вчинення терористичних злочинів, не вважаються політичними в'язнями, якщо судовий розгляд і ухвалення рішення судом за такі злочини були проведені відповідно до норм національного законодавства та Європейської конвенції з прав людини.<ref>{{Cite web |url=http://semantic-pace.net/tools/pdf.aspx?doc=aHR0cDovL2Fzc2VtYmx5LmNvZS5pbnQvbncveG1sL1hSZWYvWDJILURXLWV4dHIuYXNwP2ZpbGVpZD0xOTE1MCZsYW5nPUVO&xsl=aHR0cDovL3NlbWFudGljcGFjZS5uZXQvWHNsdC9QZGYvWFJlZi1XRC1BVC1YTUwyUERGLnhzbA==&xsltparams=ZmlsZWlkPTE5MTUw |title=Resolution Parliamentary Assembly Council of Europe 1900 (2012) The definition of political prisoner (Резолюція Парламентської асамблеї Ради Європи 1900 (2012) від 3 жовтня 2012 р. «Визначення політичного в'язня») |accessdate=30 травня 2017 |archive-date=18 лютого 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190218113109/http://semantic-pace.net/tools/pdf.aspx?doc=aHR0cDovL2Fzc2VtYmx5LmNvZS5pbnQvbncveG1sL1hSZWYvWDJILURXLWV4dHIuYXNwP2ZpbGVpZD0xOTE1MCZsYW5nPUVO&xsl=aHR0cDovL3NlbWFudGljcGFjZS5uZXQvWHNsdC9QZGYvWFJlZi1XRC1BVC1YTUwyUERGLnhzbA==&xsltparams=ZmlsZWlkPTE5MTUw }}</ref>

== Правозахисна діяльність у світі ==
[[Файл:La Maison Centrale Hanoï.jpg|міні|Барельєф у Ханої, що демонструє погане поводження з політв'язнями]]
Офіційне визнання наявності в тій або іншій державі політичних в'язнів припускає заява про порушення міжнародного права й політичної заангажованості судового й інших репресивних механізмів, тому в країнах, де порушуються права людини, використовують різні способи приховання правдивої або створення хибної інформації щодо причини переслідувань.

За доповідями, які готувала «Міжнародна амністія» до 2004, політичні в'язні були в десятках країн. Після 2004 року в цій організації проходять зміни суті діяльності. Термін «політичний в'язень» нею практично більше не використовується, при цьому офіційно заявлені причини зазнають значної критики за відхід від принципів захисту прав людини. Незважаючи на такі зміни в офіціозі, термін продовжує широко застосовуватися. Зокрема, ЗМІ застосовують цей термін до китайського активіста [[Ян Чунлінь|Яна Чунліня]], засудженого до 5 років тюремного ув'язнення за участь у русі «Нам не потрібні Олімпійські ігри — дайте нам права людини!». У різних країнах ведуться списки політичних в'язнів<ref>{{Cite web |url=http://www.prisonactivist.org/pps+pows/ |title=Political Prisoners and POW's in the US |accessdate=19 червня 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20080527212319/http://www.prisonactivist.org/pps+pows/ |archivedate=27 травня 2008 |deadurl=yes }}</ref><ref>{{Cite web |url=http://www.irishfreedomcommittee.net/POWs/IPOWS_LIST.htm |title=Irish Republican Political Prisoners |accessdate=2 лютого 2013 |archive-date=4 лютого 2013 |archive-url=https://web.archive.org/web/20130204012804/http://www.irishfreedomcommittee.net/POWs/IPOWS_LIST.htm }}</ref>.

== Російська імперія ==
У Російській імперії існував офіційний статус політичного в'язня. В XIX столітті статус політичного в'язня обумовлювався «[[Історія карного права Росії|Укладенням щодо покарання карних і виправних]]». Після [[Лютнева революція|Лютневої революції]], 3 березня 1917 року [[Тимчасовий уряд Росії|Тимчасовий уряд]] прийняв декларацію, де серед інших пунктів був пункт про повну амністію всім політичним в'язням.

== СРСР ==
; День політв'язня в СРСР
[[30 жовтня]] [[1974]] року в [[Дубровлаг|Дубровлазі]] політичними в'язнями [[Кронид Аркадійович Любарський|К. А. Любарським]] і [[Мурженко Олексій Григорович|О. Г. Мурженко]] був підготовлений план зі встановлення 30 жовтня ''Дня політв'язня в СРСР''. Ця ідея широко поширилася місцями позбавлення волі й у середовищі колишніх політичних в'язнів і правозахисників.

В 1991 р. цей день одержав назву «[[День пам'яті жертв політичних репресій]]». 30 жовтня 2006 ряд російських правозахисних і політичних організацій виступили із заявою про те, що перейменування в «День пам'яті» було зроблено передчасно через появу й швидкий ріст кількості політичних в'язнів у Росії<ref>[http://www.zaprava.ru/content/view/504/27/ Інформація про мітинг 30 жовтня 2006] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080530013242/http://www.zaprava.ru/content/view/504/27/ |date=30 травня 2008 }} {{ref-ru}}</ref>.

== Білорусь ==
Станом на жовтень 2021 року було понад {{нп3|Список політв'язнів у Білорусі (2020–2021)|800|be|Спіс палітвязняў Беларусі (2020—2021)}} політв’язнів (за даними «[[Правозахисний центр «Вясна»|Вясни]]»)<ref>{{Cite web|title=420, give or take Meduza talks to Memorial’s Sergey Davidis about Russia’s growing number of political prisoners|url=https://meduza.io/en/feature/2021/10/27/420-give-or-take|website=|accessdate=2021-10-31|language=en|last=Sivtsova|first=Alexandra|date=2021-10-27|publisher=[[Meduza]]|archiveurl=https://web.archive.org/web/20211028142405/https://meduza.io/en/feature/2021/10/27/420-give-or-take|archivedate=2021-10-28|quote=As of October 27, the Viasna Human Rights Center considers 833 people in Belarus political prisoners.}}</ref>. Деякі:
* [[Левоневський Валерій Станіславович|Валерій Левоневський]] — білоруський політичний і суспільний діяч<ref>[http://amnesty.org.ru/node/781 Білорусь: Валерій Левоневский і Олександр Васильєв потрапили у в'язницю за публікацію вірша] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120120032128/http://amnesty.org.ru/node/781 |date=20 січня 2012 }} {{ref-ru}}</ref>.
* [[Борисевич Катерина Анатоліївна|Катерина Борисевич]] —  білоруська журналістка<ref>{{Cite web|language=ru|url=https://naviny.media/new/20201124/1606241178-nakazany-za-razoblachenie-dezinformacii-amnesty-international-priznala|title=«Наказаны за разоблачение дезинформации». Amnesty International признала врача и журналистку из Беларуси узниками совести|last=|publisher=[[Naviny.by]]|date=2020-11-24|accessdate=2020-12-11|archive-date=24 листопада 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201124181250/https://naviny.media/new/20201124/1606241178-nakazany-za-razoblachenie-dezinformacii-amnesty-international-priznala}}</ref>.

== Росія ==
{{also|Мохнаткін Сергій Євгенович}}
[[Файл:Oleg Sentsov, Ukrainian political prisoner in Russia, 2015.JPG|міні|Олег Сенцов]]
[[Файл:Olexandr Kolchenko, Ukrainian political prisoner in Russia, 2015.JPG|міні|Олександр Кольченко]]
Ряд правозахисних організацій стверджують, що в Росії є політв'язні<ref>[http://www.freetowns.ru/ru/projects/demography/-/political_imprisoners_now Політичні. Коротка довідка про російських політв'язнів (за матеріалами правозахисних організацій)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101027093446/http://freetowns.ru/ru/projects/demography/-/political_imprisoners_now |date=27 жовтня 2010 }} {{ref-ru}}</ref>.

[[22 травня]] [[2008 рік|2008 року]] група правозахисників звернулася до Президента Росії [[Дмитро Медведєв|Д. А. Медведєву]] з відкритим листом, просячи помилування для 15 чоловік, яких вони вважають політв'язнями<ref>[http://grani.ru/Politics/Russia/President/m.137000.html Грані. Ру // Правозахисники просять Медведєва помилувати політв'язнів] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080705024918/http://www.grani.ru/Politics/Russia/President/m.137000.html |date=5 липня 2008 }} {{ref-ru}}</ref>.

Звернення підтримали колишній президент Чехословаччини [[Вацлав Гавел]], філософ [[Андре Глюксман]], голова Федеральної політради Партії «[[Союз правих сил]]» [[Бєлих Микита Юрійович|Микита Бєлих]] і почесний член [[ПАРЄ]], колишній депутат [[Бундестаг]]у [[Рудольф Біндіг]]. У даний список, однак, не ввійшли десятки людей, засуджених до позбавлення волі, на думку деяких правозахисників, за політичними мотивами<ref>[http://www.kasparov.ru/material.php?id=472840CCEA66A Лист з мертвого дому. Політв'язень, активістка «Іншої Росії» Людмила Харламова написала лист активістам ростовського ОГФ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120111083839/http://www.kasparov.ru/material.php?id=472840CCEA66A |date=11 січня 2012 }} {{ref-ru}}</ref><ref>[http://www.kasparov.ru/material.php?id=47381A3D6ECDC Росіяни зауважують порушення прав людини, наявність у країні політв'язнів і застосування катувань] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120111085026/http://www.kasparov.ru/material.php?id=47381A3D6ECDC |date=11 січня 2012 }} {{ref-ru}}</ref>.

4 вересня 2013 в інтерв'ю [[Перший канал (Росія)|Першому каналу]] Російського телебачення й агентству [[Associated Press]] [[В. Путін]] удавав, що не зрозумів питання про політично мотивовані арешти в Росії.{{початок цитати}}Я не знаю ніякого такого арешту, який вплинув би на хід виборчої кампанії в Росії, не було таких арештів. Або якщо когось за щось наші правоохоронні органи залучали, то в таких ситуаціях, як правило, дуже хороший спосіб захисту — галасувати: «Караул! Це політична справа!» Я таких щось навіть не знаю.<ref>[[Грани.ру]]: [http://grani.ru/Politics/Russia/yukos/m.218973.html Ходорковського висунули на премію Сахарова] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131001115211/http://grani.ru/Politics/Russia/yukos/m.218973.html |date=1 жовтня 2013 }}</ref>{{кінець цитати}} Вернер Шульц, Депутат [[Європарламент]]у від фракції «Зелені — Європейський вільний альянс», яка висунула кандидатуру [[Ходорковський Михайло Борисович|Михайла Ходорковського]] на [[Премія Сахарова за свободу думки|премію Сахарова]], назвав Ходорковського «найбільш видатним політичним в'язням у Росії і поборником демократичних реформ».

У грудні 2015 в Росії з'явився перший ув'язнений за мирні зібрання — [[Дадін Ільдар Ільдусович|Ільдар Дадін]], засуджений на 3 роки за 4 мирні одиночні пікети<ref>[http://www.svoboda.org/content/article/27413489.html Три года за одиночные пикеты] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160415092332/http://www.svoboda.org/content/article/27413489.html |date=15 квітня 2016 }} {{ref-ru}}</ref>.

[[Список українських політв'язнів у Російській Федерації та в Криму]] зараз{{коли}} налічує кілька десятків людей, серед яких [[Сенцов Олег Геннадійович|Олег Сенцов]], [[Кольченко Олександр Олександрович|Олександр Кольченко]], [[Балух Володимир Григорович|Володимир Балух]], [[Панов Артур Олексійович|Артур Панов]], [[Сущенко Роман Володимирович|Роман Сущенко]], [[Умеров Ільмі Рустемович|Ільмі Умеров]] та інші.

== Україна ==

=== Правління В. Януковича ===
{{main|Політичні репресії за президентства Януковича}}
З приходом до влади [[Віктор Янукович|В. Януковича]] розпочинається хвиля арештів громадян в зв'язку з їхньою громадсько-політичною діяльністю. Великого резонансу набула [[Справа «васильківських терористів»]], арешт [[Кримінальні справи щодо Юлії Тимошенко з 2010 року|Юлії Тимошенко]] [[Кримінальне переслідування соратників Юлії Тимошенко|та її соратників]], переслідування учасників [[Податковий майдан|Податкового майдану]] та багато інших справ.

2011 року було створено [[Комітет визволення політв'язнів]], який неодноразово виступав із заявами щодо катувань [[Ігор Мосійчук|Ігоря Мосійчука]]<ref>{{Cite web |url=http://kvp.in.ua/?p=326 |title=Заява Комітету Визволення Політв'язнів з приводу катувань |accessdate=13 вересня 2015 |archive-date=4 травня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210504213940/http://kvp.in.ua/?p=326 }}</ref>, Віталія Запорожця<ref>{{Cite web |url=http://kvp.in.ua/?p=316 |title=Заява Комітету Визволення Політв'язнів з приводу Віталія Запорожця та Ніжинських робінгудів |accessdate=13 вересня 2015 |archive-date=5 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305044137/http://kvp.in.ua/?p=316 }}</ref>, Володимира Чмиря<ref>{{Cite web |url=http://kvp.in.ua/?p=336 |title=Вимагаємо припинити політичні репресії над Володимиром Чмирем! |accessdate=13 вересня 2015 |archive-date=5 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305055309/http://kvp.in.ua/?p=336 }}</ref> і багатьох інших<ref>{{Cite web |url=http://kvp.in.ua/?p=288 |title=Заява Комітету Визволення Політв'язнів з приводу рішення Євросуду щодо арешту Юлії Тимошенко |accessdate=13 вересня 2015 |archive-date=5 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305055320/http://kvp.in.ua/?p=288 }}</ref>.

Репресії досягли апогею в кінці 2013 — початку 2014 року, коли під час акцій [[Євромайдан]]у у восьми регіонах країни були затримані 330 громадян, з них 175 осіб були взяті під варту<ref>[http://espreso.tv/news/2015/01/13/za_chas_maydanu_po_ukrayini_milicionery_zatrymaly_330_lyudey За час Майдану по Україні міліціонери затримали 330 людей] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150521213230/http://espreso.tv/news/2015/01/13/za_chas_maydanu_po_ukrayini_milicionery_zatrymaly_330_lyudey |date=21 травня 2015 }} // [[espreso.tv]]</ref>.

=== Революція гідності ===
{{see also|Євромайдан}}
Визволення політв'язнів режиму В. Януковича розпочинається лише після [[Відсторонення Віктора Януковича|відсторонення В. Януковича від влади]]. [[21 лютого]] [[2014]] року після трьох місяців [[Євромайдан|протестів]] проти влади [[Верховна Рада України]] застосувала до національного законодавства положення статті 19 Конвенції ООН проти Корупції, згідно з якими була декриміналізована стаття, за якою засуджено [[Тимошенко Юлія Володимирівна|Юлію Тимошенко]]<ref>{{ЗУ|746-VII|21 лютого 2014|Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо імплементації до національного законодавства положень статті 19 Конвенції ООН проти корупції}}</ref>. [[22 лютого]], не дочекавшись підпису Президента під цим законом, Верховна Рада прийняла Постанову «Про виконання міжнародних зобов'язань України щодо звільнення Тимошенко Ю. В.»<ref>{{Постанова ВРУ|751-VII|22 лютого 2014|Про виконання міжнародних зобов’язань України щодо звільнення Тимошенко Ю.В.}}</ref>, підставі якої Тимошенко змогла залишити лікарню ЦКБ Укрзалізниці у Харкові приблизно о 17:00 год<ref>{{Cite web |url=http://www.pravda.com.ua/news/2014/02/22/7015800/ |title=«Тимошенко випустили. Вона йде на президентські вибори» // «Українська правда», 22 лютого 2014 |accessdate=28 лютого 2014 |archive-date=2 березня 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140302024849/http://www.pravda.com.ua/news/2014/02/22/7015800/ }}</ref>.

[[24 лютого]] Верховна Рада прийняла постанову № 4202 про негайне звільнення політичних в'язнів<ref>{{Cite web |url=http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/zweb2/webproc4_1?pf3511=49864 |title=Постанова Верховної Ради України від 24 лютого 2014 року № 4202 «Про звільнення політв'язнів» |accessdate=28 лютого 2014 |archive-date=5 березня 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140305151347/http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/zweb2/webproc4_1?pf3511=49864 }}</ref>:
{{Col-begin}}
{{Col-3}}
* Віталій Запорожець;
* Володимир Шпара;
* Сергій Бевз;
* Ігор Мосійчук;
* Андрій Білецький;
* Ігор Михайленко;
* Віталій Княжеський;
* Віталій Применко;
{{Col-3}}
* Дмитро Павличенко;
* Сергій Павличенко;
* Антон Бойко;
* Антон Шамов;
* Дмитро Світанько;
* Олександр Радолов;
* Владислав Попович;
* Рустам Уразгельдиєв;
{{Col-3}}
* Сергій Ярмоленко;
* Андрій Бондаренко;
* Анатолій Попович;
* Ігор Ганненко;
* Віктор Смалій;
* Олег Однороженко;
* Андрій Наливайко.
{{Col-end}}

За постанову проголосували 316 [[Народний депутат України|народних депутатів]]. Ініціатор — позафракційний депутат [[Олег Ляшко]].

=== 2015 ===
Проблема політв'язнів актуалізувалася в Україні у 2015 році на тлі боротьби із корупцією та контрабандою, а також [[Мінський протокол|«Мінських домовленостей»]] та, відповідно, [[Закон України «Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей»|Закону «Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей»]], що передбачає, зокрема, «недопущення кримінального переслідування, притягнення до кримінальної, адміністративної відповідальності і покарання осіб — учасників подій на території Донецької, Луганської областей».

Так, у липні 2015 після [[Стрілянина в Мукачевому|інциденту в Мукачеві]] із заявами про політичні переслідування своїх членів виступив ДУК «[[Правий сектор]]»<ref>{{Cite web |url=http://www.bbc.com/ukrainian/news_in_brief/2015/07/150718_vs_praviy_sector_viche |title=«Правий сектор» проведе «віче» на Майдані 21 липня |accessdate=13 вересня 2015 |archive-date=15 вересня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150915182144/http://www.bbc.com/ukrainian/news_in_brief/2015/07/150718_vs_praviy_sector_viche }}</ref>. На початку вересня 2015 у трагічних наслідках [[n:Спроба змінити Конституцію призвела до трагедії|акцій протесту проти прийняття змін до Конституції України]] влада звинувачує активістів [[ВО Свобода|ВО «Свобода»]], і після арешту [[Юрій Сиротюк|Юрія Сиротюка]] про політичні переслідування починає говорити також і ВО «Свобода»<ref>{{Cite web |url=http://svoboda.org.ua/news/events/00015096/ |title=Влада організувала політичні переслідування проти лідерів «Свободи» |accessdate=13 вересня 2015 |archive-date=11 вересня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150911222547/http://svoboda.org.ua/news/events/00015096/ }}</ref>.

Разом з тим Комітет визволення політв'язнів станом на 11 вересня 2015 перелічує 64 ув'язнені особи, з яких 52 — «в'язні нового режиму». Значна частина з ув'язнених цього списку — бійці [[Війна на сході України|АТО]], зокрема ДУК «Правий сектор», батальйонів [[Торнадо (рота)|«Торнадо»]], [[Айдар (батальйон)|«Айдар»]], [[ОУН (батальйон)|«ОУН»]], маріупольські в'язні арештовані разом із [[Равлики (партизанський загін)|«Равликами»]] тощо<ref>{{Cite web |url=http://kvp.in.ua/?p=2691 |title=Список політв'язнів (версія Комітету визволення політв'язнів) |accessdate=13 вересня 2015 |archive-date=5 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305021526/http://kvp.in.ua/?p=2691 }}</ref>.

З травня 2015 року в ув'язненні знаходиться [https://www.facebook.com/notes/alina-bodnar/домайданився-андрій-романюк-від-майдану-до-сізо-чи-як-з-патріота-зробити-терорис/1970885126519141/ Андрій Романюк] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210504213937/https://www.facebook.com/notes/alina-bodnar/домайданився-андрій-романюк-від-майдану-до-сізо-чи-як-з-патріота-зробити-терорис/1970885126519141/ |date=4 травня 2021 }} (Воробєй) — майданівець та [http://www.umoloda.kiev.ua/number/2634/171/92570/ учасник українсько-російської війни] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161021073053/http://www.umoloda.kiev.ua/number/2634/171/92570/ |date=21 жовтня 2016 }}. Кримінальна справа, яка відкрита проти нього і судовий процес [https://www.facebook.com/notes/alina-bodnar/хроніка-судового-недорозгляду-свободу-андрію-романюку-воробю/1971803119760675/ характеризуються значними порушеннями та фальсифікаціями] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210504213946/https://www.facebook.com/notes/alina-bodnar/хроніка-судового-недорозгляду-свободу-андрію-романюку-воробю/1971803119760675/ |date=4 травня 2021 }}. В Революції Гідності він [http://vikna.stb.ua/ua/2015/03/06/jomu-16-i-vin-uzhe-soldat-na-fronti/ брав участь у віці 15 років] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161021070118/http://vikna.stb.ua/ua/2015/03/06/jomu-16-i-vin-uzhe-soldat-na-fronti/ |date=21 жовтня 2016 }}, [https://www.youtube.com/watch?v=9bQ2h_0XQBg на передову пішов в 16] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160507205118/https://www.youtube.com/watch?v=9bQ2h_0XQBg |date=7 травня 2016 }}. За ґратами станом на жовтень 2017 року, 19-річний хлопець перебуває 30 місяців. Комітетом визволення політв'язнів [http://kvp.in.ua/?p=2691 визнаний політв'язнем режиму] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305021526/http://kvp.in.ua/?p=2691 |date=5 березня 2016 }}.

== Обмін політичними в'язнями ==
Трапляється, що керівництва двох країн взаємно обвинувачують один одного у фізичному переслідуванні політичних супротивників і триманні їх під вартою (у в'язницях або таборах). У цьому разі можливий [[обмін політв'язнів]], і обміняні в'язні виходять на волю. Найвідомішим випадком обміну політв'язнями був обмін [[Луїс Корвалан|Луїса Корвалана]] на [[Буковський Володимир Костянтинович|Володимира Буковского]]<ref>[http://www.mhg.ru/history/145B6C8 Звернення до комуністів Заходу на підтримку звільнення Буковського й Корвалана] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080326182237/http://www.mhg.ru/history/145B6C8 |date=26 березня 2008 }}. {{ref-ru}}</ref>
<ref>
{{стаття
 | автор = Павло Євдокімов
 | заголовок = З нього починалася «Альфа»
 | оригінал =
 | посилання = http://www.specnaz.ru/article/?1022
 | видання = Спецназ Росії
 | тип =
 | місце =
 | рік = січень 2007
 | том =
 | номер = 1 (124)
 | сторінки = }}
</ref>
<ref>[http://www.svoboda.org/programs/TD/1999/TD.051299.asp Інтерв'ю з В. Буковським] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080718200832/http://www.svoboda.org/programs/TD/1999/TD.051299.asp |date=18 липня 2008 }} {{ref-ru}}</ref>
<ref>
{{стаття
 | автор = Луїс Корвалан
 | заголовок = Соціалізм не винуватий, що немає ковбаси!
 | оригінал =
 | посилання = http://gazeta.aif.ru/online/aif/1305/11_01
 | видання = Аргументи й факти
 | тип =
 | місце =
 | рік = 2 листопада 2005
 | том =
 | номер = 44 (1305)
 | сторінки = }}
</ref> в грудні 1976 року.

5 жовтня 1986 р., напередодні зустрічі [[Горбачов Михайло Сергійович|М. Горбачова]] й [[Рональд Рейган|Р. Рейгана]] в [[Рейк'явік]]у, в обмін на арештованого в США радянського розвідника був висланий у США й позбавлений радянського громадянства [[Орлов Юрій Федорович|Юрій Орлов]]
<ref>
{{стаття
 | автор =
 | заголовок = Персоналії: Юрій Федорович Орлов
 | оригінал =
 | посилання = http://www.mhg.ru/history/1B325DF
 | видання = [[Хроніка Поточних Подій]]
 | тип =
 | місце =
 | рік =
 | том =
 | номер =
 | сторінки = }}
</ref>.

Такі обміни пропонуються й у XXI столітті<ref>[http://www.newsru.com/russia/11oct2005/bashnabash.html Буковський пропонує обміняти Михайла Ходорковського на Євгенія Адамова. (Час публікації: 11 жовтня 2005 р., 18:43 останнє оновлення: 11 жовтня 2005 р., 23:56)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111103002251/http://www.newsru.com/russia/11oct2005/bashnabash.html |date=3 листопада 2011 }} {{ref-ru}}</ref>.

== Див. також ==
* [[В'язень совісті]]
* [[Міжнародна амністія]]
* [[Державні злочини]]
* [[Українські політичні в'язні в Росії]]
* [[День українського політв'язня]]

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Джерела та література ==
* ''Бажан О. Г.'' [http://history.org.ua/?encyclop&termin=Politychni_viazni Політичний в'язень] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161110105956/http://history.org.ua/?encyclop&termin=Politychni_viazni |date=10 листопада 2016 }} // {{ЕІУ|8|338}}

== Посилання ==
{{Commons category|Political prisoners}}
; українською
* [http://leksika.com.ua/13500614/legal/politichniy_vyazen Політичний в'язень] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170302023456/http://leksika.com.ua/13500614/legal/politichniy_vyazen |date=2 березня 2017 }} // {{Юридична енциклопедія|4}}
* [https://web.archive.org/web/20120301191700/http://zustrich.quebec-ukraine.com/lib/camp/camp_17.htm Микулин А. «Концентраційні табори в Совєтському Союзі»]
* [http://www.unian.ua/news/528116-pare-progolosuvala-za-viznachennya-politichniy-vyazen.html ПАРЄ проголосувала за визначення «політичний в'язень» / УНІАН. 3 жовтня 2012.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121004231739/http://www.unian.ua/news/528116-pare-progolosuvala-za-viznachennya-politichniy-vyazen.html |date=4 жовтня 2012 }}

; російською
* [https://web.archive.org/web/20091126020538/http://zeki.su/ Союз в'язів]
* [https://web.archive.org/web/20100701174107/http://hroniki.info/ Хроніки переслідувань]
* [http://www.politzeky.ru/ Союз солідарності з політв'язнями] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110731063208/http://www.politzeky.ru/ |date=31 липня 2011 }}
* [http://www.freetowns.ru/ru/theory/politics/-/politics_imprisoners Визначення поняття правозахисною групою «Загальна дія»]
* [https://web.archive.org/web/20070505112713/http://www.hro.org/editions/glossary/15/pprison.htm Визначення поняття]
* [https://web.archive.org/web/20080926063301/http://www.iicas.org/libr_rus/kz/10_10_03_kz.htm Політичні в'язні в Казахстані]
* [https://web.archive.org/web/20100204142258/http://nazbol.ru/rubr24/1160.html Політичні в'язні нацболи]
* [https://archive.today/20121221133413/http://www.sps.ru/?id=164021 Прес-конференція із приводу справи фізика Валентина Данилова]
* [https://web.archive.org/web/20080516023809/http://www.hro.org/actions/secret/2007/01/18.php ФСБ проти вчених]
* [http://www.amnesty.org.ru/pages/index-rus «Міжнародна Амністія» (Amnesty International)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090729072418/http://www.amnesty.org.ru/pages/index-rus |date=29 липня 2009 }}

; англійською
* [https://web.archive.org/web/20030711001500/http://web.amnesty.org/library/Index/engAMR510202000 Amnesty International Calls For Retrial of Mumia-Abu Jamal]
* [https://web.archive.org/web/20100502055809/http://www.thejerichomovement.com/prisoners.html Political Prisoners in the United States] — The Jericho Movement
* [https://web.archive.org/web/20050809082813/http://www.prisonactivist.org/pps%2Bpows/pplist-alpha.shtml Political Prisoners in the United States address list] from the Prison Activist Resource Center
* [http://www.ecoprisoners.org/ The North American Earth Liberation Prisoners Support Network] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090802101352/http://www.ecoprisoners.org/ |date=2 серпня 2009 }}
* [http://www.spiritoffreedom.org.uk/ Earth Liberation Prisoners Support Network] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080908024409/http://www.spiritoffreedom.org.uk/ |date=8 вересня 2008 }}
* [https://web.archive.org/web/20080315084241/http://freefreenow.org/ Free Jeff Luers] — Support site for Jeff 'Free' Luers
* [https://web.archive.org/web/20181018153628/http://www.supportdaniel.org/ Support Daniel McGowan]
* [https://web.archive.org/web/20101009015547/http://www.politzeki.ru/ Politzeki.ru] — political prisoners of the modern Russia
* [http://www.anarchistblackcross.org Anarchist Black Cross Network (ABCN)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210814103121/http://anarchistblackcross.org/ |date=14 серпня 2021 }}
* [http://www.abcf.net Anarchist Black Cross Federation (ABCF)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220315171042/https://www.abcf.net/ |date=15 березня 2022 }}
* [https://web.archive.org/web/20170717202336/http://www.montrealabcf.org/  Montreal Anarchist Black Cross Federation (ABCF)]
* [https://web.archive.org/web/20190305165304/http://www.prolibertadweb.com/  Prolibertad] Support for Puerto Rican political prisoners
* [http://www.breakthechains.net Break the Chains] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200909192112/http://www.breakthechains.net/ |date=9 вересня 2020 }} Political Prisoner support organization
* [http://www.amnesty.org Amnesty International] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210607050749/http://www.amnesty.org.ru/ |date=7 червня 2021 }}
* [http://www.opinionjournal.com/columnists/cRosett/?id=110002281 Where Is Ms. Cho?] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090105142002/http://www.opinionjournal.com/columnists/cRosett/?id=110002281 |date=5 січня 2009 }} — opinion piece about Cho Sung-hye and other North Koreans who attempt to leave North Korea.
* [https://web.archive.org/web/20180320024351/http://prisonersoverseas.com/ Prisoners Overseas] Campaigning for political prisoners
* [http://www.veronza.org Veronza Bowers Jr.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220315173436/http://veronza.org/ |date=15 березня 2022 }} Support site for Veronza Bowers Jr.
* [https://web.archive.org/web/20090301052339/http://eng.trepashkin.ru/ Trepashkin.Ru] Support site for Mikhail Trepashkin.
* [http://www.ijdh.org/ The Institute of Justice & Democracy in Haiti] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110623153938/http://ijdh.org/ |date=23 червня 2011 }} Support for Haitian political prisoners
* [http://www.mapuche-nation.org/english/main/freedom/freedom.htm Mapuche Nation] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110414095152/http://www.mapuche-nation.org/english/main/freedom/freedom.htm |date=14 квітня 2011 }} Campaign for the Liberation of Mapuche Political Prisoners
{{Authority control}}
[[Категорія:Порушення прав людини]]
[[Категорія:Політв'язні|*]]
[[Категорія:Ув'язнення та затримання]]
[[Категорія:Політична опозиція]]
[[Категорія:Ув'язнені]]


text:
# Буцневе
Буцне́ве — село в Україні, у Деражнянській міській громаді Хмельницького району Хмельницької області. Населення становить 347 осіб.
Через село протікає річка Безіменна.

## Історія
7 (20) листопада 1917 року, відповідно до Третього Універсалу Української Центральної Ради, увійшло до складу Української Народної Республіки.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 727-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області», увійшло до складу Деражнянської міської громади.
19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Деражнянського району, село увійшло до складу Хмельницького району.

## Постаті
- Ковальський Анатолій Вікторович (1978—2016) — старшина солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни[4].

title: Буцневе

wikitext:
{{Село
| назва           = Буцневе
| область         = [[Хмельницька область]]
| район           = [[Хмельницький район]]
| громада         = [[Деражнянська міська громада]]
| код КОАТУУ      = 6821589202
| розташування    =
| mapx            =
| mapy            =
| населення       = {{зменшення}} 347
| територія       =
| ref-територія   =
| площа           = 1,774
| ref-площа       =
| щільність       = 230,55
| поштовий індекс = 32208
| телефонний код  = 3856
| координати      = {{coord|49|13|23|N|27|26|36|E|scale:100000|display=inline,title}}
| lat_deg         = 49|
| lat_min         = 13|
| lat_sec         = 23
| lon_deg         = 27|
| lon_min         = 26|
| lon_sec         = 36
| висота          = 314
| ref-висота      =
| водойма         =
| адреса          = 32200, Україна, Хмельницька обл., Хмельницький р-н., м. Деражня, вул. Миру, 37
| облікова картка =
| прапор          =
| герб            =
| відстань о      =
| ref-відстань о  =
| відстань р      =
| ref-відстань р  =
| станція         =
| відстань ст     =
}}

'''Буцне́ве''' — [[село]] в [[Україна|Україні]], у [[Деражнянська міська громада|Деражнянській міській громаді]] [[Хмельницький район|Хмельницького району]] [[Хмельницька область|Хмельницької області]]. Населення становить 347 осіб.

Через село протікає річка [[Безіменна (права притока Вовка, с. Буцневе)|Безіменна]].

== Історія ==
<abbr>7</abbr> [[20 листопада|(20) листопада]] [[1917]] року, відповідно до [[Третій Універсал Української Центральної Ради|Третього Універсалу Української Центральної Ради]], увійшло до складу [[Українська Народна Республіка|Української Народної Республіки]]<ref>{{Cite web |url=https://static.rada.gov.ua/site/const/universal-3.html |title=(IІІ) УНІВЕРСАЛ УКРАЇНСЬКОЇ ЦЕНТРАЛЬНОЇ РАДИ |website=static.rada.gov.ua |access-date=2025-07-16}}</ref>.

[[12 червня]] [[2020]] року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 727-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області», увійшло до складу Деражнянської міської громади.<ref>{{Cite web|title=Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Хмельницької області|url=https://zakon.rada.gov.ua/go/727-2020-р|website=Офіційний вебпортал парламенту України|accessdate=2022-07-15|language=uk}}</ref>

19 липня [[2020]] року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації [[Деражнянський район (Хмельницька область)|Деражнянського району]], село увійшло до складу Хмельницького району<ref>{{Постанова ВРУ|807-IX|17 липня 2020|Про утворення та ліквідацію районів}}</ref>.

== Постаті ==
* [[Ковальський Анатолій Вікторович]] (1978—2016) — старшина солдат Збройних сил України, учасник [[Російсько-українська війна (з 2014)|російсько-української війни]]<ref>{{Cite web|url=https://memorybook.org.ua/14/kovalskianat.htm|title=Ковальський Анатолій Вікторович ("Сталкер") - Книга пам'яті загиблих|website=memorybook.org.ua|access-date=2024-04-14}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/hmel'nickaja/2407 Погода в селі Буцневе] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111220173646/http://weather.in.ua/ua/hmel'nickaja/2407 |date=20 грудня 2011 }}

{{Деражнянський район}}
{{Ukraine-geo-stub}}

{{Портали|Географія|Україна}}

[[Категорія:Села Хмельницької області]]
[[Категорія:Населені пункти Хмельницького району]]

title: село Буцневе

Країна: Україна

Область: Хмельницька область

Район: Хмельницький район

Тер. громада: Деражнянська міська громада

title: Основні дані

Густота населення: 230,55 осіб/км²

title: Географічні дані

title: Місцева влада

title: Карта

Карта: Буцневе


text:
# Шематизм Королівства Галичини та Володимирії з Великим князівством Краківським
Шематизм Королівства Галичини та Володимирії з Великим князівством Краківським (в оригіналі пол. Szematyzm Królestwa Galicyi i Lodomeryi z Wielkiem Księstwem Krakowskiem, нім. Schematismus des Konigsreiches Galizien und Lodomerien) — австрійський щорічник, що виходив у 1782—1914 німецькою мовою, а з 1870 також польською мовою. Містив, зокрема, список імен посадових осіб, зайнятих в окремих установах адміністрації.

wikitext:
[[Файл:Szematyzm Królestwa Galicji i Lodomerii z Wielkim Księstwem Krakowskim.jpg|міні]]
'''Шематизм Королівства Галичини та Володимирії з Великим князівством Краківським''' (в оригіналі {{lang-pl|Szematyzm Królestwa Galicyi i Lodomeryi z Wielkiem Księstwem Krakowskiem}}, {{lang-de|Schematismus des Konigsreiches Galizien und Lodomerien}}) — австрійський щорічник, що виходив у 1782—1914 німецькою мовою, а з 1870 також польською мовою. Містив, зокрема, список імен посадових осіб, зайнятих в окремих установах адміністрації.

== Див. також ==
* [[Шематизм Перемишльської греко-католицької єпархії]]
{{Navbox
|name       = Шематизми
|title      = Шематизми
|above      = [[Шематизм Королівства Галичини та Володимирії з Великим князівством Краківським]]
|state      =
|group1 = Щорічники шематизмів
|list1 = [http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1781.pdf 1781] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1789.pdf 1789] •
[http://mbc.cyfrowemazowsze.pl/dlibra/docmetadata?id=12910 1792] •
[http://mbc.cyfrowemazowsze.pl/dlibra/docmetadata?id=12911 1793] •
[http://mbc.cyfrowemazowsze.pl/dlibra/docmetadata?id=12912 1794] •
[http://mbc.cyfrowemazowsze.pl/dlibra/docmetadata?id=12913 1796] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1798_z.pdf 1798(z)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1799_w.pdf 1799(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1799_z.pdf 1799(z)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1800_z.pdf 1800(z)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1801_z.pdf 1801(z)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1802/1802.pdf 1802] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematyzm_1803_w.pdf 1803(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematyzm_1803.pdf 1803(z)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1806_w.pdf 1806(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1807.pdf 1807] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1808.pdf 1808] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1809.pdf 1809] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1812.pdf 1812] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1813.pdf 1813] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1815.pdf 1815] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1816.pdf 1816] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1817.pdf 1817] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1818.pdf 1818] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1819.pdf 1819] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1820.pdf 1820] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15223 1822] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1823.pdf 1823] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1824.pdf 1824] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1825.pdf 1825] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1826.pdf 1826] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1827.pdf 1827] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1828.pdf 1828] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1830.pdf 1830] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm1831_w.pdf 1831(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1832.pdf 1832] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1833.pdf 1833] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematyzm_1834.pdf 1834] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1835.pdf 1835] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1836.pdf 1836] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1837.pdf 1837] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1838.pdf 1838] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1839.pdf 1839] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15222 1840] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1841_w.pdf 1841(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1843.pdf 1843] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/schematismus_1844.pdf 1844] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1844.djvu 1844] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1845.pdf 1845] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1846.pdf 1846] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1847.pdf 1847] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1848.pdf 1848] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1849.pdf 1849] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1850.pdf 1850] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1851.pdf 1851] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1852.pdf 1852] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1853.pdf 1853] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1854.pdf 1854] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1855.pdf 1855] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1855_w.pdf 1855(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/hof_staats_1856.djvu 1856] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1856w.pdf 1856(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1856z.pdf 1856(z)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1857z.pdf 1857(z)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1857w.pdf 1857(w)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1858.pdf 1858] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1859.pdf 1859] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1860.pdf 1860] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1861.pdf 1861] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1862.pdf 1862] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1862.pdf 1862] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1863.pdf 1863] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1864.pdf 1864] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1865.pdf 1865] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1866.pdf 1866] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1867.pdf 1867] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/handbuch_1868.pdf 1868] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1869.pdf 1869] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1870.pdf 1870] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1871.pdf 1871] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1872.pdf 1872] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1873.pdf 1873] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1874.pdf 1874] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1875.pdf 1875] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15225 1876] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1877.pdf 1877] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1878.pdf 1878] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1879.pdf 1879] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1880.pdf 1880] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1881.pdf 1881] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1882.pdf 1882] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15291 1883] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1884.pdf 1884] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1885.pdf 1885] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1886.pdf 1886] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1887.pdf 1887] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1888.pdf 1888] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1889.pdf 1889] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15292 1890] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1891.pdf 1891] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1892.pdf 1892] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1893.pdf 1893] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1894.pdf 1894] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15274 1895] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1896.pdf 1896] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1897.pdf 1897] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1898.pdf 1898] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1899.pdf 1899] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1900.pdf 1900] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1901_000_448.pdf 1901(1)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1901_449_959.pdf 1901(2)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1901_960_1160.pdf 1901(3)] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1902.pdf 1902] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1903.pdf 1903] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1904.pdf 1904] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1905.pdf 1905] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1906.pdf 1906] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1907.pdf 1907] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1908.pdf 1908] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15244 1909] •
[http://dlibra.kul.pl/dlibra/docmetadata?id=15230 1910] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1911.pdf 1911] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1912.pdf 1912] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1913.pdf 1913] •
[http://mtg-malopolska.org.pl/images/skany/schematyzmy/szematyzm_1914.pdf 1914]
}}

[[Категорія:Королівство Галичини та Володимирії]]
[[Категорія:Генеалогія]]
[[Категорія:Історичні документи]]


text:
# Міріам Вельте
Міріам Вельте  (нім. Miriam Welte, 9 грудня 1986) — німецька велогонщиця, олімпійська чемпіонка.

## Виступи на Олімпіадах
| Олімпіада   | Дисципліна       | Місце |
| ----------- | ---------------- | ----- |
| Лондон 2012 | командний спринт | 1     |

## Зовнішні посилання
- Досьє на sport.references.com [Архівовано 4 грудня 2016 у Wayback Machine.]

title: Міріам Вельте

wikitext:
{{Спортсмен
| ім'я = Miriam Welte
| повне_ім'я =
| зображення =  Miriam Welte.jpg
| підпис =
| прізвисько =
| національність = [[німці|німкеня]]
| місце_проживання =
| дата_народження = 9.12.1986
| місце_народження = [[Кайзерслаутерн]]
| дата_смерті =
| місце_смерті =
| зріст = 171 см
| вага = 67 кг
| вебсторінка  =
| країна = [[Німеччина]]
| вид_спорту = [[Велоспорт]]
| дисципліна =
| студентська_команда =
| клуб =
| команда =
| нац._збірна =
| статус_професіонала =
| тренери =
| завершення_виступів =
| тренує =
| світові =
| регіональні =
| національні =
| олімпійські =
| паралімпійські =
| найвищий_рейтинг =
| особисті_рекорди =
| медалі = {{MedalOlympic}}
{{MedalGold|[[Літні Олімпійські ігри 2012|Лондон 2012]]| командний спринт}}
| show-medals = yes
}}
'''Міріам Вельте ''' ({{lang-de|Miriam Welte}}, [[9 грудня]] [[1986]]) — [[Німеччина|німецька]] [[велоспорт|велогонщиця]], [[олімпійська чемпіонка]].

== Виступи на Олімпіадах ==

{|class = "wikitable"
!Олімпіада!!Дисципліна!! Місце
|-
|[[Літні Олімпійські ігри 2012|Лондон 2012]] || командний спринт || 1
|-

|}

== Зовнішні посилання ==
*[http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/we/miriam-welte-1.html Досьє на sport.references.com] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161204043524/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/we/miriam-welte-1.html |date=4 грудня 2016 }}

{{Olympic-medalist-stub}}

{{Портали|Біографії|Спорт}}

{{DEFAULTSORT:Вельте Міріам}}

[[Категорія:Німецькі велогонщиці]]
[[Категорія:Німецькі олімпійські чемпіони]]
[[Категорія:Велогонщики на літніх Олімпійських іграх 2012]]
[[Категорія:Велогонщики на літніх Олімпійських іграх 2016]]
[[Категорія:Німецькі бронзові олімпійські медалісти]]
[[Категорія:Уродженці Кайзерслаутерна]]
[[Категорія:Чемпіони літніх Олімпійських ігор 2012]]
[[Категорія:Призери літніх Олімпійських ігор 2016]]
[[Категорія:Чемпіонки світу з трекових велоперегонів]]

title: Загальна інформація

Національність: німкеня

Громадянство: Німеччина

Народження: 9 грудня 1986 (38 років) · Кайзерслаутерн

Вага: 67 кг

title: Спорт

Країна: Німеччина

Вид спорту: Велоспорт

Команда: Кайзерслаутерн

title: Олімпійські ігри

Золото: Лондон 2012 · командний спринт


text:
# Емілія Лепіда Молодша
Емілія Лепіда Молодша (*Aemilia Lepida, прибл. 13 до н. е. —20) — римська матрона часів ранньої Римської імперії.

## Життєпис
Походила з патриціанського роду Еміліїв. Донька Квінта Емілія Лепіда, сина триумвіра Марка Емілія Лепіда, і Корнелії. У дитинстві була заручена з Луцієм Цезарем, онуком імператора Августа, але шлюб не відбувся через смерть нареченого у 2 році н. е.
У 4 році стала дружиною Публія Сульпіція Квірінія, консула 12 року до н. е. У 18 році він оголосив їй розлучення. Вдруге Лепіда стала дружиною Мамерка Емілія Скавра, консула-суфекта 21 року н. е. Мала від нього доньку. Цей шлюб теж незабаром закінчився розлученням.
У 20 році Квіріній звинуватив Лепіду в тому, що вона шахрайським чином стверджувала, ніби народила від нього сина, а також у перелюбстві, чаклунстві і спробі отруєння. Лепіду захищав її брат Маній. Її доля викликала в суспільстві великий жаль, попри її непристойний спосіб життя. Імператор Тіберій підтримував обвинувачення. Лепіда була визнана винною і присуджена до позбавлення вогню і води, тобто до страти, яка відбулася того ж року.

title: Емілія Лепіда Молодша

wikitext:
{{Особа
| ім'я                 = Емілія Лепіда Молодша
| місце_проживання     =
| інші_імена           =
| зображення           =
| ім'я_при_народженні  =
| дата_народження      = прибл. [[13 до н. е.]]
| місце_народження     =
| дата_смерті          = {{ДС|||20}}
| місце_смерті         = [[Рим]]
| причина_смерті       = страта
| громадянство         =
| національність       =
| відомий_(відома)     =
| рід_діяльності       = [[римська матрона]]
| головував_(-ла)      =
| конфесія     =
| чоловік              = [[Квіріній|Публій Сульпіцій Квіріній]]<br/>[[Мамерк Емілій Скавр (консул-суфект 21 року)|Мамерк Емілій Скавр]]
| діти                 = 1 донька
| рід                  = [[Емілії]]
| родичі               =
| батько               = [[Квінт Емілій Лепід (син триумвіра)|Квінт Емілій Лепід]]
| матір                = [[Корнелія]]
| нагороди             =
| зріст                =
| вага                 =
| герб                 =
}}
'''Емілія Лепіда Молодша''' (*Aemilia Lepida, прибл. [[13 до н. е.]] —[[20]]) — [[римська матрона]] часів ранньої [[Римська імперія|Римської імперії]].

== Життєпис ==
Походила з патриціанського роду [[Емілії]]в. Донька [[Квінт Емілій Лепід (син триумвіра)|Квінта Емілія Лепіда]], сина триумвіра Марка Емілія Лепіда, і [[Корнелія|Корнелії]]. У дитинстві була заручена з [[Луцій Юлій Цезар Віпсаніан|Луцієм Цезарем]], онуком імператора [[Октавіан Август|Августа]], але шлюб не відбувся через смерть нареченого у 2 році н. е.

У 4 році стала дружиною [[Квіріній|Публія Сульпіція Квірінія]], консула 12 року до н. е. У 18 році він оголосив їй [[розлучення]]. Вдруге Лепіда стала дружиною [[Мамерк Емілій Скавр (консул-суфект 21 року)|Мамерка Емілія Скавра]], консула-суфекта 21 року н. е. Мала від нього доньку. Цей шлюб теж незабаром закінчився розлученням.

У 20 році Квіріній звинуватив Лепіду в тому, що вона шахрайським чином стверджувала, ніби народила від нього сина, а також у перелюбстві, чаклунстві і спробі отруєння. Лепіду захищав її брат [[Маній Емілій Лепід (консул 11 року)|Маній]]. Її доля викликала в суспільстві великий жаль, попри її непристойний спосіб життя. Імператор [[Тиберій|Тіберій]] підтримував обвинувачення. Лепіда була визнана винною і присуджена до позбавлення вогню і води, тобто до страти, яка відбулася того ж року.

== Джерела ==
* [[Тацит|Tac]]. Ann. III 22—23
* [[Светоній|Suet]]. Tib. 49

[[Категорія:Жінки Стародавнього Риму]]
[[Категорія:Емілії]]
[[Категорія:Страчені жінки]]

title: лат. Aemilia Lepida

Народилася: прибл. 13 до н. е. · невідомо

Померла: 20 · Рим · ·страта

Країна: Стародавній Рим

Діяльність: римська матрона

Суспільний стан: патрицій

Рід: Емілії

Батько: Квінт Емілій Лепід

Мати: Корнелія

Брати, сестри: Маній Емілій Лепід і Aemiliad

У шлюбі з: Публій Сульпіцій Квіріній · Мамерк Емілій Скавр

Діти: 1 донька


text:
# Гурник (Ленчна)
«Гурник» (Ленчна) (пол. Górnik Łęczna) — професіональний польський футбольний клуб з міста Ленчна.

## Колишні назви
- 20.09.1979: ГКС Гурник Ленчна (пол. GKS [Górniczy Klub Sportowy] Górnik Łęczna)
- 01.01.2007: ГКС Гурник Ленчна СА (пол. GKS Górnik Łęczna SA [Spółka Akcyjna])
- 18.02.2011: ГКС Богданка СА (пол. GKS Bogdanka SA)
- 23.07.2013: Гурник Ленчна (пол. Górnik Łęczna)

## Історія
20 вересня 1979 року був організований футбольний клуб, який отримав назву «„ГКС Гурник“ Ленчна».
У 1980 році команда стартувала у найнижній польській лізі, і до 1984 року піднеслася на чотири рівні. У 1988 році наступило чергове підвищення у класі до ІІ ліги, але клуб не втримався у ній, по сезоні вилетівши з неї. У 1996 році повернувся до ІІ ліги. У 2003 році команда дебютувала в І лізі.
У лютому 2007 року після отримання матеріалів, які були надані УБОЗом районної прокуратури у Вроцлаві, що проводило розслідування корупційного скандалу у польському футболі, дисциплінарний відділ ПЗПН ініціював дисциплінарне покарання стосовно шести польської футбольних клубів, у тому числі «Гурника» Ленчна, і 29 березня 2007 року призупинив діяльність клубу протягом місяця. Рішенням дисциплінарного відділу ПЗПН від 12 квітня 2007 року за уставлення результатів 20 ігор від сезону 2007/08 «Гурник» Ленчна мав бути понижений у класі «на дві ліги», заплатити штраф і наступний сезон почати з −10 очками. У квітні 2007 року Апеляційний рада скасувала рішення Польського футбольного союзу про призупинення діяльності клубу і присудження поразки у невідбутому через те матчі з Віслою Плоцьк. У червні 2007 року Федеральний суд розглянув апеляцію футбольного клубу, зберіг при цьому винесене дисциплінарним відділом рішення про деградацію на дві класи, при одночасному зниженні фінансових штрафів (від 270 тисяч до 70 тисяч злотих) і очок (до мінус шість очок на старті нового сезону).
У сезоні 2007/08 клуб зайняв перше місце у ІІІ лізі і повернувся до другої ліги, яка стала називатися І ліга. У лютому 2011 року назва клубу була змінена на честь спонсора шахту Богданка, але вже влітку 2013 року команді було повернуто історичну назву.
2014 року команда зайняла друге місце в Перші лізі і повернулась до елітного польського дивізіону. З 2018 року виступає в другій лізі.

## Титули та досягнення
- Чемпіонат Польщі:
  - 7 місце (1): 2005
- Кубок Польщі:
  - чвертьфіналіст (1): 2001
- Кубок Ліги Польщі:
  - півфіналіст (1): 2007

## Основний склад
Станом на 24 червня 2022
| №  | Поз. | Нац.     | Гравець                                                |
| -- | ---- | -------- | ------------------------------------------------------ |
| 2  | ЗХ   | Польща   | Томаш Мідзерський                                      |
| 3  | ЗХ   | Бразилія | Леандру                                                |
| 5  | ЗХ   | Польща   | Каміл Пайновський                                      |
| 6  | ПЗ   | Польща   | Януш Голь                                              |
| 8  | ПЗ   | Польща   | Шимон Древняк                                          |
| 12 | ВР   | Польща   | Томаш Возняк                                           |
| 13 | ПЗ   | Польща   | Марцел Вендриховський (орендований у «Погоні» (Щецин)) |
| 16 | ЗХ   | Польща   | Міхал Кроль (орендований у «Мотора» (Люблін))          |
| 17 | ПЗ   | Польща   | Лукаш Шрамовський                                      |
| 18 | НП   | Польща   | Бартош Спячка                                          |
| 19 | НП   | Польща   | Пшемислав Банашак                                      |
| 20 | ЗХ   | Польща   | Бартош Риманяк                                         |
| 21 | ЗХ   | Польща   | Криспін Щесняк (орендований у «Погоні» (Щецин))        |
| 22 | ПЗ   | Україна  | Сергій Крикун                                          |

| №  | Поз. | Нац.     | Гравець                  |
| -- | ---- | -------- | ------------------------ |
| 23 | ПЗ   | Польща   | Бартоломей Калінковський |
| 24 | ПЗ   | Польща   | Міхал Голінський         |
| 27 | ПЗ   | Польща   | Міхал Мак                |
| 29 | ЗХ   | Польща   | Даніель Дзивнель         |
| 30 | ВР   | Польща   | Якуб Новачек             |
| 32 | ЗХ   | Іспанія  | Хонатан де Амо           |
| 33 | ВР   | Польща   | Мацей Гостомський        |
| 35 | ЗХ   | Бразилія | Жерсон                   |
| 44 | ВР   | Польща   | Адріан Костжевський      |
| 49 | ЗХ   | Іспанія  | Рубен Лобато             |
| 77 | ПЗ   | Польща   | Дам'ян Гашка             |
| 88 | ПЗ   | Іспанія  | Алекс Серрано            |
| 93 | ПЗ   | Польща   | Давид Ткач               |

title: Гурник (Ленчна)

wikitext:
{{Otheruses}}
{{Футбольний клуб
| назва клубу = «Гурник» (Ленчна)
| емблема = FC GKS Leczna Logo.gif
| розмір емблеми  = 175px
| повна назва = Гірничий Клуб Спортивний
Богданка
Спілка Акційна
| прізвисько = «Гордість Любельщини»,
зелено-чорні
| місто = [[Ленчна]]
| країна = {{POL}}
| рік заснування = [[1979]]
| стадіон = «[[Стадіон Гурника (Ленчна)|Стадіон Гурника]]»
| вміщує = 15 500
| президент = {{Прапорець|POL}} Пйотр Садчук
| головний тренер = {{Прапорець|POL}} Іренеуш Мамрот
| ліга = [[Польська футбольна перша ліга|Перша ліга]]
| сезон = 2022/23
| місце = 12.
| візерунок_лр1 = _anzhi1819h
| візерунок1 = _anzhi1819h
| візерунок_пр1 = _anzhi1819h
| візерунок_ге1= _anzhi1819h
| візерунок_тр1 = _anzhi1819h
| лівий_рукав1 = FFFFFF
| футболка1 = FFFFFF
| правий_рукав1 = FFFFFF
| труси1 = FFFFFF
| гетри1 = 008000
| візерунок_лр2 =
| візерунок2 = _jakoceltic1819b
| візерунок_пр2 =
| візерунок_тр2 =
| візерунок_ге2 =
| лівий_рукав2 = 000000
| футболка2 = 000000
| правий_рукав2 = 000000
| труси2 = 000000
| гетри2 = 000000
}}

'''«Гурник» (Ленчна)''' ({{lang-pl|Górnik Łęczna}}) — професіональний [[Польща|польський]] [[футбольний клуб]] з міста [[Ленчна]].

== Колишні назви ==
* 20.09.1979: ГКС Гурник Ленчна ({{lang-pl|GKS [Górniczy Klub Sportowy] Górnik Łęczna}})
* 01.01.2007: ГКС Гурник Ленчна СА ({{lang-pl|GKS Górnik Łęczna SA [Spółka Akcyjna]}})
* 18.02.2011: ГКС Богданка СА ({{lang-pl|GKS Bogdanka SA}})
* 23.07.2013: Гурник Ленчна ({{lang-pl|Górnik Łęczna}})

== Історія ==
[[20 вересня]] [[1979]] року був організований футбольний клуб, який отримав назву '''«„ГКС Гурник“ Ленчна»'''.

У [[1980]] році команда стартувала у найнижній польській лізі, і до [[1984]] року піднеслася на чотири рівні. У [[1988]] році наступило чергове підвищення у класі до [[Польська футбольна перша ліга|ІІ ліги]], але клуб не втримався у ній, по сезоні вилетівши з неї. У [[1996]] році повернувся до ІІ ліги. У [[2003]] році команда дебютувала в [[Польська Екстракласа з футболу|І лізі]].

У лютому [[2007]] року після отримання матеріалів, які були надані УБОЗом районної прокуратури у Вроцлаві, що проводило розслідування корупційного скандалу у польському футболі, дисциплінарний відділ [[Польський футбольний союз|ПЗПН]] ініціював дисциплінарне покарання стосовно шести польської футбольних клубів, у тому числі «Гурника» Ленчна, і [[29 березня]] [[2007]] року призупинив діяльність клубу протягом місяця. Рішенням дисциплінарного відділу ПЗПН від [[12 квітня]] [[2007]] року за уставлення результатів 20 ігор від сезону 2007/08 «Гурник» Ленчна мав бути понижений у класі «на дві ліги», заплатити штраф і наступний сезон почати з −10 очками. У квітні [[2007]] року Апеляційний рада скасувала рішення Польського футбольного союзу про призупинення діяльності клубу і присудження поразки у невідбутому через те матчі з [[Вісла (Плоцьк)|Віслою Плоцьк]]. У червні [[2007]] року Федеральний суд розглянув апеляцію футбольного клубу, зберіг при цьому винесене дисциплінарним відділом рішення про деградацію на дві класи, при одночасному зниженні фінансових штрафів (від 270 тисяч до 70 тисяч злотих) і очок (до мінус шість очок на старті нового сезону).

У сезоні 2007/08 клуб зайняв перше місце у [[Польська футбольна друга ліга|ІІІ лізі]] і повернувся до другої ліги, яка стала називатися І ліга. У лютому [[2011]] року назва клубу була змінена на честь спонсора шахту '''Богданка''', але вже влітку 2013 року команді було повернуто історичну назву.

2014 року команда зайняла друге місце в Перші лізі і повернулась до елітного польського дивізіону. З 2018 року виступає в [[Польська футбольна друга ліга|другій лізі]].

== Титули та досягнення ==
* {{Трофей|корона|золота}} '''[[Чемпіонат Польщі з футболу|Чемпіонат Польщі]]:'''
** 7 місце (1): 2005
* {{Трофей|кубок|золота}} '''[[Кубок Польщі з футболу|Кубок Польщі]]:'''
** чвертьфіналіст (1): 2001
* {{Трофей|кубок|золота}} '''[[Кубок Ліги Польщі з футболу|Кубок Ліги Польщі]]:'''
** півфіналіст (1): 2007

== Основний склад ==
{{updated|24 червня 2022}}
{{Fs start}}
{{Fs player|no= 2|nat=POL|name=[[Томаш Мідзерський]]|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no= 3|nat=BRA|name=[[Леандру Мессіаш душ Сантуш|Леандру]]|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no= 5|nat=POL|name=Каміл Пайновський|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no= 6|nat=POL|name=[[Януш Голь]]|pos=ПЗ}}
{{Fs player|no= 8|nat=POL|name=[[Шимон Древняк]]|pos=MF}}
{{Fs player|no=12|nat=POL|name=Томаш Возняк|pos=GK}}
{{Fs player|no=13|nat=POL|name=[[Марцел Вендриховський]]|pos=ПЗ}} (орендований у [[Погонь (Щецин)|«Погоні» (Щецин)]])
{{Fs player|no=16|nat=POL|name=Міхал Кроль|pos=ЗХ}} (орендований у [[Мотор (Люблін)|«Мотора» (Люблін)]])
{{Fs player|no=17|nat=POL|name=Лукаш Шрамовський|pos=ПЗ}}
{{Fs player|no=18|nat=POL|name=[[Бартош Спячка]]|pos=НП}}
{{Fs player|no=19|nat=POL|name=Пшемислав Банашак|pos=НП}}
{{Fs player|no=20|nat=POL|name=[[Бартош Риманяк]]|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no=21|nat=POL|name=[[Криспін Щесняк]]|pos=ЗХ}} (орендований у [[Погонь (Щецин)|«Погоні» (Щецин)]])
{{Fs player|no=22|nat=UKR|name=[[Крикун Сергій Вікторович|Сергій Крикун]]|pos=ПЗ}}
{{Fs mid}}
{{Fs player|no=23|nat=POL|name=[[Бартоломей Калінковський]]|pos=ПЗ}}
{{Fs player|no=24|nat=POL|name=Міхал Голінський|pos=ПЗ}}
{{Fs player|no=27|nat=POL|name=[[Міхал Мак]]|pos=ПЗ}}
{{Fs player|no=29|nat=POL|name=[[Даніель Дзивнель]]|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no=30|nat=POL|name=Якуб Новачек|pos=ВР}}
{{Fs player|no=32|nat=ESP|name=[[Хонатан де Амо]]|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no=33|nat=POL|name=[[Мацей Гостомський]]|pos=ВР}}
{{Fs player|no=35|nat=BRA|name=[[Жерсон (футболіст, 1992)|Жерсон]]|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no=44|nat=POL|name=Адріан Костжевський|pos=ВР}}
{{Fs player|no=49|nat=ESP|name=Рубен Лобато|pos=ЗХ}}
{{Fs player|no=77|nat=POL|name=Дам'ян Гашка|pos=ПЗ}}
{{Fs player|no=88|nat=ESP|name=[[Алекс Серрано]]|pos=ПЗ}}
{{Fs player|no=93|nat=POL|name=[[Давид Ткач]]|pos=MF}}
{{Fs end}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://www.gornik.leczna.pl/ Офіційний сайт] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141010124110/http://www.gornik.leczna.pl/ |date=10 жовтня 2014 }} {{ref-pl}}
* [http://www.90minut.pl/skarb.php?id_klub=14926 Профіль клубу на сайті 90minut] {{ref-pl}}

{{Польські футбольні клуби}}

[[Категорія:Футбольні клуби Польщі]]
[[Категорія:Футбольні клуби, засновані 1979]]
[[Категорія:Ленчна]]
[[Категорія:Засновані в Польщі 1979]]

title: «Гурник» (Ленчна)

Повна назва: Гірничий Клуб Спортивний · Богданка · Спілка Акційна

Прізвисько: «Гордість Любельщини», · зелено-чорні

Населений пункт: Ленчна, Польща

Стадіон: «Стадіон Гурника»

Президент: Пйотр Садчук

Головний тренер: Іренеуш Мамрот

Ліга: Перша ліга

Домашня: Виїзна


text:
# Чернятинська сільська рада (Городенківський район)
| Черня́тинська сільська́ ра́да — орган місцевого самоврядування у Городенківському районі Івано-Франківської області з адміністративним центром у с. Чернятин. Сільській раді підпорядковані населені пункти: - с. Чернятин — населення 3 185 ос.; площа 26,313 км²; засн. в 1453 році. |

## Склад ради
Рада складається з 20 депутатів та голови.

### Керівний склад ради
| ПІБ                   | Основні відомості                                                                    | Дата обрання | Дата звільнення |
| --------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------ | ------------ | --------------- |
| Хома Марія Олексіївна | Сільський голова, 1956 року народження, освіта                                       | 26.03.2006   | 31.10.2010      |
| Хома Марія Олексіївна | Сільський голова, 1956 року народження, освіта вища, Політична партія «Наша Україна» | 31.10.2010   |                 |
| Барик Роман Романович |                                                                                |              |                 |

Примітка: таблиця складена за даними джерела

wikitext:
{{Сільська рада|
   | назва               = Чернятинська сільська рада
   | будівля             =
   | країна              = {{UKR}}
   | область             = [[Івано-Франківська область]]
   | район               = {{ІФ-Гр}}
   | центр               = с. [[Чернятин (Городенківський район)|Чернятин]]
   | голова              = Хома Марія Олексіївна
   | кількість членів    = 20
   | код КОАТУУ          = 2621687000
   | облікова картка     = [http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rf7571=13490 Чернятинська сільська рада]
   | площа               = 26,313
   | населення           = 3185 ''(станом на 2001 рік)''
   | щільність           = 121,04
   | населені пункти     = с. [[Чернятин (Городенківський район)|Чернятин]]
   | поштовий індекс     = 78126
   | телефонний код      = 3430
   | адреса              = 78126, Івано-Франківська обл., Городенківський р-н, с.Чернятин, вул.Грушевського,33
| вебсторінка         =
  }}
{{Otheruses|Чернятинська сільська рада}}
{|
| valign="top" | '''Черня́тинська сільська́ ра́да''' — [[орган місцевого самоврядування]] у [[Городенківський район|Городенківському районі]] [[Івано-Франківська область|Івано-Франківської області]] з [[Адміністративний центр|адміністративним центром]] у с. [[Чернятин (Городенківський район)|Чернятин]].

== Населені пункти ==
Сільській раді підпорядковані населені пункти:
* с. [[Чернятин (Городенківський район)|Чернятин]] — населення 3 185 ос.; площа 26,313 км²; засн. в [[1453]] році.
| width="30%" | __TOC__
|}

== Склад ради ==
Рада складається з 20 депутатів та голови.

=== Керівний склад ради ===
{|rules="all" cellspacing="0" cellpadding="5" style="border: 1px solid #999"
|-bgcolor="#FFFFBB"
! ПІБ !!Основні відомості !! Дата обрання !! Дата звільнення
|- bgcolor="#FFFFE8"
| Хома Марія Олексіївна
| Сільський голова, 1956 року народження, освіта
| align=center| 26.03.2006
| align=center| 31.10.2010
|- bgcolor="#FFFFE8"
| Хома Марія Олексіївна
| Сільський голова, 1956 року народження, освіта вища, Політична партія «Наша Україна»
| align=center| 31.10.2010
| align=center|
|-
|Барик Роман Романович
|
|
|
|}
''Примітка: таблиця складена за даними джерела''<ref>[http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A012?rf7691=6066&rid256=121 Керівний склад попередніх скликань ради] на сайті [[Верховна Рада України|Верховної Ради України]]</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* [http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rf7571=13490 Картка ради на сайті Верховної Ради України]

{{Ukraine-geo-stub}}

{{Портали|Географія|Україна}}
{{Адміністративний устрій Городенківського району}}

[[Категорія:Адміністративний устрій Городенківського району]]
[[Категорія:Сільські ради Городенківського району]]

title: Основні дані

Область: Івано-Франківська область

Район: Городенківський район

Адм. центр: с. Чернятин

Облікова картка: Чернятинська сільська рада

title: Склад

Голова ради: Хома Марія Олексіївна

title: Територія та населення

Населення: 3185 (станом на 2001 рік)

Густота: 121,04 осіб/км²

Населені пункти: с. Чернятин

title: Контактні дані


text:
# Антрустіони
Антрустіони (лат. antrustio, мн. antrustiones) — дружинники французьких королів з династії Меровінгів, привілейована група франкського суспільства. До VIII століття назва виходить з вжитку. Сам особистий охоронець називається trustis (фр. truste), франкське слово з латинським закінченням, можливо, що означає комфорт, допомогу, вірність, довіру (порівняйте давньоверхньонімецьку trost). Альтернативна етимологія пов'язує його з протогерманським *druhtiz, бойовий загін, звідки давьноверхньонімецький truht та, можливо, слов'янська дружина.
Інформація про антрустіони отримана з однієї з формул Маркульфа і з різних положень Салічного закону.
Здається, антрустіони відігравали важливу роль за часів Хлодвіга. Очевидно, вони сформували армію, яка завойовувала землю, армію, складену переважно франками, з кількома галло-римлянами, які стали на сторону Хлодвіга. Після завоювання роль антрустіонів стала менш важливою. Деяким членам було доручено інші завдання, наприклад, створення гарнізонів у прикордонних містах. Установа, схоже, зникла під час анархії, з якою почалося 8 століття.

title: Антрустіони

wikitext:
'''Антрустіони''' ({{lang-la|antrustio}}, мн. ''antrustiones'') — дружинники французьких королів з династії [[Меровінги|Меровінгів]], привілейована група [[Франки|франкського]] суспільства. До VIII століття назва виходить з вжитку. Сам особистий охоронець називається ''trustis'' ({{lang-fr|truste}}), франкське слово з латинським закінченням, можливо, що означає комфорт, допомогу, вірність, довіру (порівняйте [[Давньоверхньонімецька мова|давньоверхньонімецьку]] ''trost'')<ref>[[Франсуа-Луї Гансхоф|F.-L. Ganshof]], ''Feudalism'' (Harper, 1961), p. 4.</ref>. Альтернативна етимологія пов'язує його з [[:en:wikt:Reconstruction:Proto-Germanic/druhtiz|протогерманським *''druhtiz'']], бойовий загін, звідки давьноверхньонімецький {{lang|goh|truht}} та, можливо, [[Слов'янські мови|слов'янська]] {{lang|cu|[[Дружина (військо)|дружина]]}}<ref>[[Пітер Голден|Peter B. Golden]], "Some Notes on the ''Comitatus'' in Medieval Eurasia with Special Reference to the Khazars", ''Russian History'' '''28''', 1 (2001): 153–170.</ref>.

Інформація про антрустіони отримана з однієї з формул Маркульфа<ref>i. 18, ed. [[Карл Цоймер|Karl Zeumer]], p. 55.</ref> і з різних положень [[Салічна правда|Салічного закону]]<ref>Див. [[Шарль Дюканж|du Cange]], ''Glossarium, s.'' "trustis".</ref>.

Здається, антрустіони відігравали важливу роль за часів [[Хлодвіг]]а. Очевидно, вони сформували армію, яка завойовувала землю, армію, складену переважно франками, з кількома галло-римлянами, які стали на сторону Хлодвіга. Після завоювання роль антрустіонів стала менш важливою. Деяким членам було доручено інші завдання, наприклад, створення гарнізонів у прикордонних містах. Установа, схоже, зникла під час анархії, з якою почалося 8 століття<ref name="EB1911">{{EB1911|inline=y|wstitle=Antrustion|volume=2|page=154}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* {{СМТИН}}
*Waitz, ''Deutsche Verfassungsgeschichte'', 3rd ed. vol. ii. pp. 335 et seq.
*Brunner, ''Deutsche Rechtsgeschichte'', vol. ii. p. 97 et seq.
*Fustel de Coulanges, ''La Monarchie franque'', p. 80 et seq.
*Maxirne Deloche, ''La Trustis et Vantrustion royal sous les deux premieres races'' (Paris, 1873)
*Guilhermoz, ''Les Origines de la noblesse'' (Paris, 1902)

{{Франки}}
{{medieval-stub}}

[[Категорія:Середньовічна Франція]]
[[Категорія:Кіннота]]


text:
# Хункуда
Хункуда (груз. ხუნკუდა) — село в Грузії.
За даними перепису населення 2014 року в селі проживає 122 особи.

title: Хункуда

wikitext:
{{НП Грузії
 | назва           =
 | край            =  [[Аджарія]]
 | розташування    =
|зображення        =
|зображення_підпис =
 | засновано       =
 | населення       = 122 (2014)
 | площа           =
 | ref-площа       =
 | поштовий індекс =
 | висота          =
 | водойма         =
 | адреса          =
 | прапор          =
 | герб            =
 | станція         =
 }}
'''Хункуда''' ({{lang-ka|ხუნკუდა}}) — [[село]] в Грузії.

За даними перепису населення 2014 року в селі проживає 122 особи.<ref name="აღწერა 2014">{{cite web |url=http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo |title=მოსახლეობის საყოველთაო აღწერა 2014 |date=ნოემბერი 2014 |publisher=საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური |accessdate=6 სექტემბერი 2016}}</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Кеда}}
{{Georgia-stub}}

{{Портали|Грузія}}

[[Категорія:Села Грузії]]
[[Категорія:Населені пункти Аджарії]]

title: Основні дані

Країна: Грузія

Мхаре: Аджарія

Муніципалітет: муніципалітет Кеда

Телефонний код: +995-(425) (муніципалітет Кеда)

Поштовий індекс: ? пошук 6100 (муніципалітет Кеда) (Пошта Грузії)

title: Ідентифікатори і посилання

OpenStreetMap: ↑2009240 ·R (муніципалітет Кеда)

title: Відстань

Відстань:
До центру краю
До Тбілісі

title: Карта

Карта:
ХункудаХункуда (Грузія)
ХункудаХункуда (Аджарія)