text:
# Мир фантастики
«Мир фантастики» (укр. Світ фантастики), скор. «МирФ» — щомісячний російський журнал, присвячений фантастиці в усіх її проявах. Є найбільшим журналом такої тематики на пострадянському просторі. В 2006 та 2021 роках був визнаний Європейським товариством наукової фантастики найкращим журналом Європи.
Охоплює статті та рецензії про фантастичну літературу, комікси, фільми, серіали, настільні ігри, відеоігри, музичні альбоми, історію фантастики, її підґрунтя з реальності, фендоми.
Видавався в паперовому і електронному варіантах. Паперовий — формату А4, був повноколірний глянцевий. Комплектувався двостороннім постером і додатковими матеріалами на DVD. В жовтні 2018 року було оголошено, що надалі журнал стане виключно електронним. Електронна версія доступна для покупки в Google Play.

## Історія
В 1997 році видавництво «ТехноМир» («Игромедиа») починало свою активну діяльність, видаючи журнал про відеоігри «Игромания». За два роки це видання перетворилося на флагман всієї російської ігрової друкованої журналістики. У 2004, в видавництві запустили ще один ігровий журнал — «Лучшие компьютерные игры», який також здобув популярність. Бізнес потребував розширення, але новий журнал про медицину «Личный доктор» отримав тільки один випуск. За ідеєю Миколи Пегасова і Дениса Давидова в 2003 році було засновано, з великим побоюваннями щодо успіху, «Мир фантастики». Назва для журналу мала бути ємною і в той же час впізнаваною. З-поміж варіантів розглядалися: «Перехрестя світів», «Матриця», «Фабрика світів», «Галактика», «Дракон», «Зоряна гавань», «Сатана», «Вік пригод», «Планета фантастики». Микола Пегасов наполягав на варіанті «Портал». Варіант «Світ фантастики» спочатку вважався надто банальним.
Перший номер вийшов на 80-и сторінках із зазначенням на обкладинці «„Игромания“ представляє». У перших номерах були закладені ключові традиції журналу: основні розділи, оформлення і гумористичні комікси й ілюстрації Олександра Ремізова, рубрика «Очікування» в січневому номері, «Підсумки» в лютневому і фірмовий плакат — подарунок читачам на Новий рік. Перший логотип журналу був створений Романом Гринихою і вирізнявся кутастим шрифтом. У 8-му номері, разом зі зміною дизайну, було створено і новий логотип від дизайнера Андрія Казанджія. Відтоді він лишається незмінним. Перший дизайн поєднував в собі яскраві кольори, три колонки тексту і «казкові» фони й колонтитули.
Редакцію склали Микола Пегасов (засновник і головний редактор), Петро Тюленєв (редактор диска, згодом розділу «Книжковий ряд»), Олександр Трифонов (ігровий редактор), Михайло Попов (автор науково-популярних і гумористичних статей), Борис Невський (оглядач гумористичної фантастики).
У квітні 2004 році було впроваджено другий дизайн журналу, основною відмінністю якого від першого стали більш строгі колонтитули. Він отримав критику читачів як надто суворий і невідповідний тематиці. У грудні 2004 дебютував третій дизайн «МирФ», що став «класичним». В ньому переважали яскраві кольори, округлі форми, блискучі градієнти. Верхній рядок сторінки повідомляв про поточну і сусідні рубрики. Сторінки містили «казкові» фони, які зображали горілий пергамент, пожовклі сторінки. Цей дизайн ліг в основу дизану сайту, на якому викладалися матеріали паперової версії із затримкою у 2-3 місяці.
На початку 2000-х журнали мали моду на додаткові матеріали. Подібно до «Игромании» та «ЛКИ» «МирФ» комплектувався CD-диском, який містив додаткові статті, шпалери для робочого столу ПК, ілюстрації, трейлери фільмів та відеоігор. № 19 за березень 2005 року на прохання читачів отримав DVD-додаток з фільмом «Дюна» і надалі традицією стало додатково надавати якийсь фантастичний фільм. Проте частина тиражу комплектувалася CD і надалі, до 2007 року. З часом наповнення диска розширювалося кіноляпами фантастичних фільмів, музикою.
У № 25 було введено рубрику «Сума технології» про новинки науки і техніки. Вона існувала 40 номерів, проте не схвалювалася читачами. Основна маса критики була спрямована на огляди мобільних телефонів, телевізорів чи іграшок. У № 45 (травень 2007) вперше з'явилися титульні листи редакторів з фотографіями і вступним словом, які проіснували до березня 2009.
У квітні 2008 року головний редактор і засновник журналу Микола Пегасов став видавцем, його замінив Петро Тюленєв, а потім Світлана Карачарова, Лін Лобарєв і Сергій Середрянський. Розділи отримали нових редакторів. З № 63 (листопад 2008) «МирФ» отримав оновлений дизайн, що орієнтувався на світлі, м'які тони, порожні білі поля, з вітражами, що позначали рубрику. В № 73 (вересень 2009) вітражі замінили тематичні ілюстрації.
З квітня 2014 року журнал став виходити в електронній версії для iPad, а з листопада — для Android. В останньому випадку журнал мав два режими читання: графічний (аналогічний відсканованим сторінкам паперової версії) та текстовий (адаптований для зручності читання зі смартфонів). IPad-версія з січня 2016 року стала доступною лише в додатку журналу «Игромания» через затратність, викликану загальною економічною кризою в Росії. В квітні «МирФ» для iPad зник з магазину AppStore зовсім, лишившись тільки в Google Play для Android.
Впродовж 2010-х багато російських журналів перейшли на розповсюдження в електронній формі і «МирФ» не став виключенням. У жовтні 2018 року редакція повідомила, що № 12 за цей рік стане останнім, що вийде на папері. Наступні номери будуть виключно електронними і їх доповнюватимуть матеріали з вебсайту. Втім, не заперечувалося, що паперовий «МирФ» може фінансуватися краудфандингом, виходячи нерегулярно. 29 листопада було анонсовано, що паперовий варіант випускатиметься видавництвом Hobby World з 2019 року.

## Зміст
Редакція дотримується популярного викладу інформації, доступного читачам з принаймні середньою освітою. Хоча статті нерідко зачіпають тему надприродного і паранаукового, в журналі пропагується наукове пояснення невідомого. Якщо згадуються фантастичні елементи, як магія, іншопланетяни, телепортація, подорожі в часі, прямо вказується на їх вигаданість. За словами засновника Миколи Пегасова, «МирФ» поєднує розважальну і науково-популярну складові за традицією радянських науково-популярних журналів. Видання уникає політики, але висвітлює тенденції сучасності, які впливають на фантастику.
Журнал щомісяця публікує близько 30 рецензій на нові фантастичні книги, крім інших творів, тобто інформує читачів про близько третину російського ринку фантастичної літератури. Будь-який читач може надіслати своє оповідання, повість чи навіть цикл романів, які розглядаються редакцією, а найкращі публікуються.

### Розділи
Книжный ряд (укр. Книжковий ряд) — розділ, де публікуються рецензії на нові фантастичні книги, випущені в Росії, комікси і манґу. Також містить статті про класиків фантастики, її жанри, інтерв'ю з письменниками-фантастами, майстер-класи від відомих письменників (зокрема Генрі Лайона Олді), «круглі столи» та полеміку («Трибуна», «На злобу дня»). Цей розділ задумувався як ключовий в усьому журналі. На початках тут публікувалися анотації новинок і рецензії. Поступово вводилися нові рубрики: «Сучасники» (№ 12), рекомендації «Що почитати?» (№ 14), «Серіал» (№ 23). До кінця 2005 року «Книжковий ряд» отримав сучасну структуру: новини, контакт, рецензії, статті.
Видеодром (укр. Відеодром) — містить рецензії на фантастичні фільми і серіали, анонси. Статті «відеодрому» розповідають про класику фантастичного кіно (рубрики «Кіношедеври» і «Ретроспектива»), про технології та прийоми кіно («Магія кіно» і «Історія кіно»), екранізації фантастичних творів («Згадати все»). Є підрозділ, присвячений фантастичним телесеріалам, і нерегулярна колонка про аніме, введена в № 18. Початково розділ містив огляди DVD-релізів, ігноруючи новинки кінотеатрів і основну увагу приділяв російським фантастичним фільмам.
Игровой клуб (укр. Ігровий клуб) — тут розміщуються рецензії на фантастичні відеоігри, настільні та живі рольові ігри, колекційні фігурки.
Музыкальный центр (укр. Музичний центр) — відділився від розділу «Книжковий ряд» з «Диска номера» в 2009 році, де оглядалися аудіокниги. Тут публікуються рецензії на музичні альбоми, пов'язані з фантастикою: рок-опери, саундтреки. У цьому розділі також виходять статті про музикантів, жанри і музичні субкультури, пов'язані з фантастикою.
Врата миров укр. (Брами світів) — розділ, присвячений викладу інформації про фантастичні вигадані всесвіти, їх істот («Бестіарій») і персонажів («Портрет героя», «Слон проти кита»). Публікуються хіт-паради найяскравіших героїв і лиходіїв («Дошка пошани», «Дошка ганьби»), порівняння фантастичних образів з реальними прототипами («Реальність фантастики»), фанатські теорії про знамениті твори. Тут же публікуються статті про художників-фантастів, галереї їхніх робіт і інтерв'ю з ними, а також інтерв'ю і фотографії косплеєрів («Косплей місяця»). В ранніх номерах мав рубрикацію за відомими вигаданими всесвітами (Вестерос, Арда, «Стародавні сувої», «Гаррі Поттер») і носив назву «В центрі всесвітів».
Машина времени (укр. Машина часу) — науково-популярний розділ, який публікує статті з футурології, новинок науки і техніки, які раніше вважалися фантастикою чи вплинули на її розвиток («Назад в майбутнє»), про історію («Вперед у минуле», «Еволюція»), зброю і військову справу («Арсенал»), роздуми про можливі шляхи розвитку історії, («Якби …»), наукові теорії та концепції («Теорії»).
Зона развлечений (укр. Зона розваг) — розділ з літературними творами письменників-професіоналів і початківців, конкурсами і вікторинами, листами читачів. Почався з рубрик «Читальний зал» (№ 1) і «Поштова станція» (№ 2).

## Вебсайт

### Mirf.ru
Вебсайт журналу, відомий з 2015 року як «старий сайт», був запущений у 2005 році. Містить новини, матеріали журналу та архів номерів, а також форум. Оптимізований під роздільність 1024х768. Форум більшою мірою присвячений обговоренням фантастики і масової культури в цілому. На ньому відбуваються «текстова MMORPG» «Королівство» та форумна версія гри «Мафія», онлайн-інтерв'ю з відомими письменниками-фантастами, літературні конкурси. На 2017 на форумі було зареєстровано понад 21 тис. користувачів.

### МирФ 2.0
16 жовтня 2015 року було запущено новий сайт журналу, що має оновлений дизайн і функції. Старий отримав назву old.mirf.ru і продовжує працювати, але не оновлюється. Причиною запуску «МирФ 2.0» стало технічне застаріння сайту Mirf.ru, яке утруднювало його вчасне наповнення. В останні роки активності більшість функцій старого сайту перейняла на себе офіційна спільнота журналу в соцмережі «Вконтакте».
Поступово статті старого сайту переносяться до нового. «МирФ 2.0» має інтеграцію з соцмережами для оцінок і коментування матеріалів. Він позиціонується як повноцінний інформаційно-розважальний ресурс, а не лише архів матеріалів з журналу. Новини високої актуальності (які стосуються анонсів, особливо значних творів, рецензії) публікуються одразу, нижчої — спочатку в журналі, а на сайті з'являються за кілька місяців.
Сайт містить розділи: «Новини», «Кіно» (огляди новинок і класики), «Серіали», «Книги» (власне книги, комікси, інформацію про письменників-фантастів і майстер-класи), «Наука» (винаходи, відкриття, теорії та гіпотези, що лягли в основу фантастичних творів), «Ігри» (відеоігри та настільні), «Світи», «Фан» (творчість фанатів, гумор про фантастику, тести, субкультури), «Відео» (власні відео та фантастичні короткометражки) і «Журнал» (архів номерів, довідка).

## Нагороди
- ESFS Awards: «Найкращий журнал» від Європейського товариства наукової фантастики (2006);
- Бронзовый Икар — «За загальний вклад у відродження, розвиток і пропаганду традиційної науково-фантастичної літератури» (2006);
- Премія ім. Александра Беляєва «За найкращу серію науково-популярних публікацій» (2006, 2008);
- Дюрандаль «За просування фантастичної і рольової культури» (2006) — спеціальна премія фестивалю «Зіланткон»;
- Приз ім. Івана Єфремова «За видатну редакторську, організаторську і просвітню діяльність в області фантастики» (2008);
- Премія творчої майстерні Генрі Лайона Олді «Второй блин» — «За цілий світ фантастики» (2008);
- Нагорода Конгресу фантастів Росії «Странник» в номінації «Найкраще друковане видання» (2009);
- РосКон: нагорода «За найкращий інтернет-проект, присвячений фантастиці» (2011);
- Фантассамблея: спеціальна премія «За стійкість» (2013)[18].

## Аудиторія
За даними сайту «Атлас СМИ», що аналізував аудиторію паперової версії, чоловіки складають 61 % читачів, а з загального числа читачів 59 % мають вищу освіту й вік 25-54 роки. В більшості вони — керівники, спеціалісти, службовці та пенсіонери з доходами вищими за середні.
За результатами опитувань 2011 року з вебсайту журналу, більшості його відвідувачів мали вік від 20 до 29 років (52,9 %), значно менше (31,8 %) — від 10 до 19 років. У 2006 році 73,3 % становили чоловіки. Понад 50 % читачів сайту проживали в Росії, 9,9 % — в Україні та менше відсотка — в інших країнах СНД. Улюбленими розділами читачі визначили «Брами світів» і «Книжковий ряд». Оновлений сайт відвідують понад 10000 осіб щодня.

title: Мир фантастики

wikitext:
{{Журнал
| назва                = Мир Фантастики
| оригінальна назва    =
| зображення           = MirF Cover.jpg
| підпис               = Обкладинка грудневого номера 2021 року (№217)
| тематика             = [[фантастика]]
| періодичність виходу = щомісячно
| скорочена назва      = МирФ
| мова                 = російська
| адреса редакції      = 111123, м. Москва,
Шосе Ентузіастів, буд. 56/32 (територія заводу "Прожектор")
| головний редактор    = Сергій Серебрянський
| засновник            =
| видавець             = «[[Техномир]]» (2003—2013)
«[[Игромедиа]]» (2013—2018)<ref>2013 року видавництво издательство «Техномир» змінили назву.</ref>
[[Hobby World]] (з 2019)
| країна видання       = [[Росія]]
| дата заснування      = 2003
| дата закриття видання=
| обсяг                = 128-192 с.
| комплектація         = журнал, постер, DVD-диск
| обіг                 =
| наклад               = 17500 (січень 2016)
| ціна                 =
69 руб. (електронна версія)

23 грн. 90 к. (електронна версія)
| передплатний індекс  =
| ISSN                 =
| вебсторінка          = [http://www.mirf.ru www.mirf.ru]
}}

'''«Мир фантастики»''' ({{lang-uk|Світ фантастики}}), скор. '''«МирФ»''' — щомісячний російський журнал, присвячений [[Фантастика|фантастиці]] в усіх її проявах. Є найбільшим журналом такої тематики на [[Пострадянські держави|пострадянському просторі]]. В 2006 та 2021 роках був визнаний [[Європейське товариство наукової фантастики|Європейським товариством наукової фантастики]] найкращим журналом Європи<ref>{{Cite web|url=https://esfs.info/esfs-awards/2000-2009/|title=2000 – 2009|date=2013-05-26|website=European Science Fiction Society|language=en-US|accessdate=2016-06-06|archive-date=30 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160630094651/https://esfs.info/esfs-awards/2000-2009/}}</ref><ref>{{Cite web |url=https://www.esfs.info/2020-2/#2021 |title=2020 — 2021 — European Science Fiction Society |accessdate=19 липня 2021 |archive-date=19 липня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210719093549/https://www.esfs.info/2020-2/#2021 }}</ref>.

Охоплює статті та рецензії про фантастичну літературу, комікси, фільми, серіали, настільні ігри, відеоігри, музичні альбоми, історію фантастики, її підґрунтя з реальності, фендоми.

Видавався в паперовому і електронному варіантах. Паперовий — формату [[А4 (розмір паперу)|А4]], був повноколірний глянцевий. Комплектувався двостороннім постером і додатковими матеріалами на [[DVD]]. В жовтні 2018 року було оголошено, що надалі журнал стане виключно електронним<ref name=":1">{{Cite news|url=https://www.mirf.ru/magazine/mir-fantastiki-ne-zakryvaetsya|title=«Мир фантастики» не закрывается — он уходит в онлайн {{!}} Журнал {{!}} Мир фантастики и фэнтези|date=2018-10-08|language=ru-RU|work=Мир фантастики|accessdate=2018-10-10|archive-date=1 липня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190701165359/https://www.mirf.ru/magazine/mir-fantastiki-ne-zakryvaetsya}}</ref>. Електронна версія доступна для покупки в [[Google Play]]<ref>{{Cite web|url=http://www.mirf.ru/faq/kupit-mir-fantastiki|title=Где купить «Мир фантастики»? {{!}} О нас на МирФ|website=МирФ|language=ru-ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=7 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160607172648/http://www.mirf.ru/faq/kupit-mir-fantastiki}}</ref>.

== Історія ==
В 1997 році видавництво «ТехноМир» («[[Игромедиа]]») починало свою активну діяльність, видаючи журнал про відеоігри «[[Игромания]]». За два роки це видання перетворилося на флагман всієї російської ігрової друкованої журналістики. У 2004, в видавництві запустили ще один ігровий журнал — «[[Лучшие компьютерные игры]]», який також здобув популярність<ref>{{Cite web|url=http://corp.igromania.ru|title=ООО «Игромедиа»|website=corp.igromania.ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=1 лютого 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170201110959/http://corp.igromania.ru/}}</ref>. Бізнес потребував розширення, але новий журнал про медицину «Личный доктор» отримав тільки один випуск. За ідеєю Миколи Пегасова і Дениса Давидова в 2003 році було засновано, з великим побоюваннями щодо успіху, «Мир фантастики». Назва для журналу мала бути ємною і в той же час впізнаваною. З-поміж варіантів розглядалися: «Перехрестя світів», «Матриця», «Фабрика світів», «Галактика», «Дракон», «Зоряна гавань», «Сатана», «Вік пригод», «Планета фантастики». Микола Пегасов наполягав на варіанті «Портал». Варіант «Світ фантастики» спочатку вважався надто банальним.

Перший номер вийшов на 80-и сторінках із зазначенням на обкладинці «„Игромания“ представляє». У перших номерах були закладені ключові традиції журналу: основні розділи, оформлення і гумористичні комікси й ілюстрації Олександра Ремізова, рубрика «Очікування» в січневому номері, «Підсумки» в лютневому і фірмовий плакат — подарунок читачам на Новий рік. Перший логотип журналу був створений Романом Гринихою і вирізнявся кутастим шрифтом. У 8-му номері, разом зі зміною дизайну, було створено і новий логотип від дизайнера Андрія Казанджія. Відтоді він лишається незмінним. Перший дизайн поєднував в собі яскраві кольори, три колонки тексту і «казкові» фони й колонтитули.

Редакцію склали Микола Пегасов (засновник і головний редактор), Петро Тюленєв (редактор диска, згодом розділу «Книжковий ряд»), Олександр Трифонов (ігровий редактор), Михайло Попов (автор науково-популярних і гумористичних статей), Борис Невський (оглядач гумористичної фантастики).

У квітні 2004 році було впроваджено другий дизайн журналу, основною відмінністю якого від першого стали більш строгі колонтитули. Він отримав критику читачів як надто суворий і невідповідний тематиці. У грудні 2004 дебютував третій дизайн «МирФ», що став «класичним». В ньому переважали яскраві кольори, округлі форми, блискучі градієнти. Верхній рядок сторінки повідомляв про поточну і сусідні рубрики. Сторінки містили «казкові» фони, які зображали горілий пергамент, пожовклі сторінки. Цей дизайн ліг в основу дизану сайту, на якому викладалися матеріали паперової версії із затримкою у 2-3 місяці<ref name=":0">{{Cite web|url=http://old.mirf.ru/Articles/art4815.htm|title=Ретроспектива «МФ», часть первая - Сергей Серебрянский, Светлана Карачарова - МИР ФАНТАСТИКИ И ФЭНТЕЗИ|website=old.mirf.ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=25 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160625091429/http://old.mirf.ru/Articles/art4815.htm}}</ref>.

На початку 2000-х журнали мали моду на додаткові матеріали. Подібно до «Игромании» та «ЛКИ» «МирФ» комплектувався [[Компакт-диск|CD-диском]], який містив додаткові статті, шпалери для робочого столу ПК, ілюстрації, трейлери фільмів та відеоігор. № 19 за березень 2005 року на прохання читачів отримав DVD-додаток з фільмом «[[Дюна (фільм)|Дюна]]» і надалі традицією стало додатково надавати якийсь фантастичний фільм. Проте частина тиражу комплектувалася CD і надалі, до 2007 року. З часом наповнення диска розширювалося кіноляпами фантастичних фільмів, музикою.

У № 25 було введено рубрику «Сума технології» про новинки науки і техніки. Вона існувала 40 номерів, проте не схвалювалася читачами. Основна маса критики була спрямована на огляди мобільних телефонів, телевізорів чи іграшок. У № 45 (травень 2007) вперше з'явилися титульні листи редакторів з фотографіями і вступним словом, які проіснували до березня 2009.

У квітні 2008 року головний редактор і засновник журналу Микола Пегасов став видавцем, його замінив Петро Тюленєв, а потім Світлана Карачарова, Лін Лобарєв і Сергій Середрянський. Розділи отримали нових редакторів. З № 63 (листопад 2008) «МирФ» отримав оновлений дизайн, що орієнтувався на світлі, м'які тони, порожні білі поля, з вітражами, що позначали рубрику. В № 73 (вересень 2009) вітражі замінили тематичні ілюстрації<ref>{{Cite web|url=http://old.mirf.ru/Articles/art4857.htm|title=Ретроспектива «МФ», часть вторая - Сергей Серебрянский, Светлана Карачарова - МИР ФАНТАСТИКИ И ФЭНТЕЗИ|website=old.mirf.ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=25 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160625093849/http://old.mirf.ru/Articles/art4857.htm}}</ref>.

З квітня 2014 року журнал став виходити в електронній версії для [[iPad]]<ref>{{Cite web|url=http://tesera.ru/new/400078/|title=Новость «Мир фантастики» и iPad {{!}} все о настольных играх — tesera.ru|website=tesera.ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=9 серпня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160809051146/http://tesera.ru/new/400078/}}</ref>, а з листопада — для [[Android]]. В останньому випадку журнал мав два режими читання: графічний (аналогічний відсканованим сторінкам паперової версії) та текстовий (адаптований для зручності читання зі смартфонів)<ref>{{Cite web|url=http://old.mirf.ru/news.php?act=one&id=18218|title=Мир фантастики доступен для Android - Новости - МИР ФАНТАСТИКИ И ФЭНТЕЗИ|website=old.mirf.ru|accessdate=2016-06-05|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160625093445/http://old.mirf.ru/news.php?act=one&id=18218|archivedate=2016-06-25|deadurl=yes}}</ref>. IPad-версія з січня 2016 року стала доступною лише в додатку журналу «Игромания» через затратність, викликану загальною економічною кризою в Росії<ref>{{Cite web|url=http://www.mirf.ru/magazine/mirf-ipad|title=Читателям iPad-версии журнала {{!}} Журнал на МирФ|website=МирФ|language=ru-ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=25 січня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160125154325/http://www.mirf.ru/magazine/mirf-ipad}}</ref>. В квітні «МирФ» для iPad зник з магазину [[App Store|AppStore]] зовсім, лишившись тільки в [[Google Play]] для Android<ref>{{Cite web|url=http://www.mirf.ru/magazine/ipad-cancel|title=iPad-версия «Мира фантастики» закрывается {{!}} Журнал на МирФ|website=МирФ|language=ru-ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=25 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160625170236/http://www.mirf.ru/magazine/ipad-cancel}}</ref>.

Впродовж 2010-х багато російських журналів перейшли на розповсюдження в електронній формі і «МирФ» не став виключенням. У жовтні 2018 року редакція повідомила, що № 12 за цей рік стане останнім, що вийде на папері. Наступні номери будуть виключно електронними і їх доповнюватимуть матеріали з вебсайту. Втім, не заперечувалося, що паперовий «МирФ» може фінансуватися [[краудфандинг]]ом, виходячи нерегулярно<ref name=":1" />. 29 листопада було анонсовано, що паперовий варіант випускатиметься видавництвом Hobby World з 2019 року<ref>{{Cite news|url=https://www.mirf.ru/news/mir-fantastiki-vernyotsya-v-hobby-world|title=Бумажный «Мир фантастики» вернётся в новом издательстве! {{!}} Избранное {{!}} Мир фантастики и фэнтези|date=2018-11-29|language=ru-RU|work=Мир фантастики|accessdate=2018-11-29|archive-date=29 листопада 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181129145036/https://www.mirf.ru/news/mir-fantastiki-vernyotsya-v-hobby-world}}</ref>.

== Зміст ==
Редакція дотримується популярного викладу інформації, доступного читачам з принаймні [[Середня освіта|середньою освітою]]. Хоча статті нерідко зачіпають тему [[Надприродне|надприродного]] і [[Паранаука|паранаукового]], в журналі пропагується [[Наукова картина світу|наукове пояснення]] невідомого. Якщо згадуються фантастичні елементи, як магія, іншопланетяни, телепортація, подорожі в часі, прямо вказується на їх вигаданість<ref>{{Cite web|url=http://www.beriki.ru/2009/10/23/my-ne-mozhem-spasti-ves-mir-prosto-delaem-mir-fantastiki?page=0,1|title=Беседа Андрея Лучникова с редакцией журнала «Мир фантастики» в редакции означенного журнала {{!}} Страница 1|website=www.beriki.ru|accessdate=2016-06-06|archive-date=4 серпня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160804091901/http://www.beriki.ru/2009/10/23/my-ne-mozhem-spasti-ves-mir-prosto-delaem-mir-fantastiki?page=0,1}}</ref>. За словами засновника Миколи Пегасова, «МирФ» поєднує розважальну і науково-популярну складові за традицією радянських науково-популярних журналів. Видання уникає політики, але висвітлює тенденції сучасності, які впливають на фантастику.

Журнал щомісяця публікує близько 30 рецензій на нові фантастичні книги, крім інших творів, тобто інформує читачів про близько третину російського ринку фантастичної літератури. Будь-який читач може надіслати своє оповідання, повість чи навіть цикл романів, які розглядаються редакцією, а найкращі публікуються<ref>{{Cite news|url=http://www.svoboda.org/content/article/158699.html|title=«Мир фантастики» признан лучшим научно-фантастическим журналом Европы|last=Сергеев|first=Александр|language=Russian|work=Радио Свобода|accessdate=2016-06-06|archive-date=8 березня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160308040752/http://www.svoboda.org/content/article/158699.html}}</ref>.

=== Розділи ===
'''Книжный ряд''' ({{lang-uk|Книжковий ряд}}) — розділ, де публікуються рецензії на нові фантастичні книги, випущені в Росії, комікси і манґу. Також містить статті про класиків фантастики, її жанри, інтерв'ю з письменниками-фантастами, майстер-класи від відомих письменників (зокрема [[Олді Генрі Лайон|Генрі Лайона Олді]]), «круглі столи» та полеміку («Трибуна», «На злобу дня»). Цей розділ задумувався як ключовий в усьому журналі. На початках тут публікувалися анотації новинок і рецензії. Поступово вводилися нові рубрики: «Сучасники» (№ 12), рекомендації «Що почитати?» (№ 14), «Серіал» (№ 23). До кінця 2005 року «Книжковий ряд» отримав сучасну структуру: новини, контакт, рецензії, статті.

'''Видеодром''' ({{lang-uk|Відеодром}}) — містить рецензії на фантастичні фільми і серіали, анонси. Статті «відеодрому» розповідають про класику фантастичного кіно (рубрики «Кіношедеври» і «Ретроспектива»), про технології та прийоми кіно («Магія кіно» і «Історія кіно»), екранізації фантастичних творів («Згадати все»). Є підрозділ, присвячений фантастичним телесеріалам, і нерегулярна колонка про аніме, введена в № 18. Початково розділ містив огляди DVD-релізів, ігноруючи новинки кінотеатрів і основну увагу приділяв російським фантастичним фільмам.

'''Игровой клуб''' ({{lang-uk|Ігровий клуб}}) — тут розміщуються рецензії на фантастичні відеоігри, настільні та живі рольові ігри, колекційні фігурки.

'''Музыкальный центр''' ({{lang-uk|Музичний центр}}) — відділився від розділу «Книжковий ряд» з «Диска номера» в 2009 році, де оглядалися аудіокниги. Тут публікуються рецензії на музичні альбоми, пов'язані з фантастикою: рок-опери, саундтреки. У цьому розділі також виходять статті про музикантів, жанри і музичні субкультури, пов'язані з фантастикою.

'''Врата миров''' {{lang-uk|(Брами світів}}) — розділ, присвячений викладу інформації про фантастичні вигадані всесвіти, їх істот («Бестіарій») і персонажів («Портрет героя», «Слон проти кита»). Публікуються хіт-паради найяскравіших героїв і лиходіїв («Дошка пошани», «Дошка ганьби»), порівняння фантастичних образів з реальними прототипами («Реальність фантастики»), фанатські теорії про знамениті твори. Тут же публікуються статті про художників-фантастів, галереї їхніх робіт і інтерв'ю з ними, а також інтерв'ю і фотографії [[Косплей|косплеєрів]] («Косплей місяця»). В ранніх номерах мав рубрикацію за відомими вигаданими всесвітами (Вестерос, Арда, «Стародавні сувої», «<nowiki/>[[Гаррі Поттер]]<nowiki/>») і носив назву «В центрі всесвітів».

'''Машина времени''' ({{lang-uk|Машина часу}}) — науково-популярний розділ, який публікує статті з футурології, новинок науки і техніки, які раніше вважалися фантастикою чи вплинули на її розвиток («Назад в майбутнє»), про історію («Вперед у минуле», «Еволюція»), зброю і військову справу («Арсенал»), роздуми про можливі шляхи розвитку історії, («Якби …»), наукові теорії та концепції («Теорії»).

'''Зона развлечений''' ({{lang-uk|Зона розваг}}) — розділ з літературними творами письменників-професіоналів і початківців, конкурсами і вікторинами, листами читачів. Почався з рубрик «Читальний зал» (№ 1) і «Поштова станція» (№ 2)<ref name=":0" />.

== Вебсайт ==

=== Mirf.ru ===
[[Вебсайт]] журналу, відомий з 2015 року як «старий сайт», був запущений у 2005 році. Містить новини, матеріали журналу та архів номерів, а також форум. Оптимізований під роздільність 1024х768. Форум більшою мірою присвячений обговоренням фантастики і масової культури в цілому. На ньому відбуваються «текстова [[Багатокористувацька онлайнова рольова гра|MMORPG]]» «Королівство» та форумна версія гри «[[Мафія (гра)|Мафія]]», онлайн-інтерв'ю з відомими письменниками-фантастами, літературні конкурси. На 2017 на форумі було зареєстровано понад 21 тис. користувачів<ref>{{Cite web|url=http://forum.mirf.ru/index.php|title=Форум «Мир фантастики» — ролевые игры, фантастика, фэнтези - Powered by vBulletin|website=forum.mirf.ru|accessdate=2017-09-06|archive-date=13 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160613131614/http://forum.mirf.ru/index.php}}</ref>.

=== МирФ 2.0 ===
16 жовтня 2015 року було запущено новий сайт журналу, що має оновлений дизайн і функції. Старий отримав назву old.mirf.ru і продовжує працювати, але не оновлюється. Причиною запуску «МирФ 2.0» стало технічне застаріння сайту Mirf.ru, яке утруднювало його вчасне наповнення. В останні роки активності більшість функцій старого сайту перейняла на себе офіційна спільнота журналу в соцмережі «[[Вконтакте]]».

Поступово статті старого сайту переносяться до нового. «МирФ 2.0» має інтеграцію з соцмережами для оцінок і коментування матеріалів. Він позиціонується як повноцінний інформаційно-розважальний ресурс, а не лише архів матеріалів з журналу. Новини високої актуальності (які стосуються анонсів, особливо значних творів, рецензії) публікуються одразу, нижчої — спочатку в журналі, а на сайті з'являються за кілька місяців<ref>{{Cite web|url=http://www.mirf.ru/faq/new-mirf|title=МирФ 2.0: что это за сайт? {{!}} О нас на МирФ|website=МирФ|language=ru-ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=30 липня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160730034409/http://www.mirf.ru/faq/new-mirf}}</ref>.

Сайт містить розділи: «Новини», «Кіно» (огляди новинок і класики), «Серіали», «Книги» (власне книги, комікси, інформацію про письменників-фантастів і майстер-класи), «Наука» (винаходи, відкриття, теорії та гіпотези, що лягли в основу фантастичних творів), «Ігри» (відеоігри та настільні), «Світи», «Фан» (творчість фанатів, гумор про фантастику, тести, субкультури), «Відео» (власні відео та фантастичні короткометражки) і «Журнал» (архів номерів, довідка).

== Нагороди ==
* ESFS Awards: «Найкращий журнал» від Європейського товариства наукової фантастики (2006);
* Бронзовый Икар — «За загальний вклад у відродження, розвиток і пропаганду традиційної науково-фантастичної літератури» (2006);
* Премія ім. Александра Беляєва «За найкращу серію науково-популярних публікацій» (2006, 2008);
* Дюрандаль «За просування фантастичної і рольової культури» (2006) — спеціальна премія фестивалю «Зіланткон»;
* Приз ім. Івана Єфремова «За видатну редакторську, організаторську і просвітню діяльність в області фантастики» (2008);
* Премія творчої майстерні Генрі Лайона Олді «Второй блин» — «За цілий світ фантастики» (2008);
* Нагорода Конгресу фантастів Росії «Странник» в номінації «Найкраще друковане видання» (2009);
* РосКон: нагорода «За найкращий інтернет-проект, присвячений фантастиці» (2011);
* Фантассамблея: спеціальна премія «За стійкість» (2013)<ref>{{Cite web|url=http://www.mirf.ru/our-awards|title=Награды «Мира фантастики» {{!}}МирФ|website=МирФ|language=ru-ru|accessdate=2016-06-05|archive-date=3 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160603212850/http://www.mirf.ru/our-awards}}</ref>.

== Аудиторія ==
За даними сайту «Атлас СМИ», що аналізував аудиторію паперової версії, чоловіки складають 61 % читачів, а з загального числа читачів 59 % мають вищу освіту й вік 25-54 роки. В більшості вони — керівники, спеціалісти, службовці та пенсіонери з доходами вищими за середні<ref>{{Cite web|url=http://www.mediageo.ru/fedpressa/ezhemes/mir-fantastiki.html|title=Мир фантастики Журнал, Газета, тираж, формат, аудитория, издательский дом|website=www.mediageo.ru|accessdate=2016-06-06|archive-date=5 березня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160305091639/http://www.mediageo.ru/fedpressa/ezhemes/mir-fantastiki.html}}</ref>.

За результатами опитувань 2011 року з вебсайту журналу, більшості його відвідувачів мали вік від 20 до 29 років (52,9 %), значно менше (31,8 %) — від 10 до 19 років<ref>{{Cite web|url=http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=116|title=МИР ФАНТАСТИКИ И ФЭНТЕЗИ - Результаты опроса Сколько вам лет?|website=old.mirf.ru|accessdate=2016-06-06|archive-date=25 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160625103425/http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=116}}</ref>. У 2006 році 73,3 % становили чоловіки<ref>{{Cite web|url=http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=19|title=МИР ФАНТАСТИКИ И ФЭНТЕЗИ - Результаты опроса Какого вы пола?|website=old.mirf.ru|accessdate=2016-06-06|archive-date=25 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160625101250/http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=19}}</ref>. Понад 50 % читачів сайту проживали в Росії, 9,9 % — в Україні та менше відсотка — в інших країнах [[Співдружність Незалежних Держав|СНД]]<ref>{{Cite web|url=http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=10|title=МИР ФАНТАСТИКИ И ФЭНТЕЗИ - Результаты опроса Откуда вы?|website=old.mirf.ru|accessdate=2016-06-06|archive-date=25 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160625102100/http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=10}}</ref>. Улюбленими розділами читачі визначили «Брами світів» і «Книжковий ряд»<ref>{{Cite web|url=http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=130|title=МИР ФАНТАСТИКИ И ФЭНТЕЗИ - Результаты опроса Ваш любимый раздел журнала|website=old.mirf.ru|accessdate=2016-06-06|archive-date=25 червня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160625102759/http://old.mirf.ru/results.php?vote_id=130}}</ref>. Оновлений сайт відвідують понад 10000 осіб щодня<ref>{{Cite web|url=https://top.mail.ru/sitereach?id=745649&period=0&date=&sids=visitors,any7day,any31day,any91day,all4week&gtype=line|title=Аудитория сайта {{!}} Официальный сайт журнала «Мир фантастики»|website=Рейтинг Mail.Ru|accessdate=2016-06-06|archive-date=3 серпня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160803130612/https://top.mail.ru/sitereach?id=745649&period=0&date=&sids=visitors,any7day,any31day,any91day,all4week&gtype=line}}</ref>.

== Див. також ==
* [[Fantasy & Science Fiction]]
* [[Якщо (журнал)|Если (журнал)]]
* [[FANтастика]]
* [[SFX (журнал)]]
* [[Світ Фентезі (журнал)]]

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Посилання ==
* [http://www.mirf.ru Вебсайт журналу «МирФ»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160607172536/http://www.mirf.ru/ |date=7 червня 2016 }}
* [http://www.mirf.ru/issue-list Архів номерів з 2003 року] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160524230817/http://www.mirf.ru/issue-list |date=24 травня 2016 }}
* [http://old.mirf.ru Старий сайт журналу] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160616130028/http://old.mirf.ru/ |date=16 червня 2016 }}
{{Бібліоінформація}}
{{ВП-портали|Біографії|Література|Фантастика|Наукова фантастика|Фентезі|Росія}}
[[Категорія:Журнали фантастики Росії]]
[[Категорія:Російськомовні журнали]]
[[Категорія:Щомісячні журнали]]
[[Категорія:Сайти та портали фантастики]]
[[Категорія:Лауреати премії «Мандрівник»]]
[[Категорія:Лауреати премії імені Івана Єфремова]]
[[Категорія:Засновані в Росії 2003]]

title: Мир Фантастики · рос. Мир фантастики

Скорочена назва: МирФ

Країна видання: Росія

Тематика: фантастика

Періодичність виходу: щомісячно

Мова: російська

Головний редактор: Сергій Серебрянський

Видавець: «Техномир» (2003—2013) · «Игромедиа» (2013—2018) · Hobby World (з 2019)

Комплектація: журнал, постер, DVD-диск

Наклад: 17500 (січень 2016) примірників

Ціна: 69 руб. (електронна версія) · 23 грн. 90 к. (електронна версія)


text:
# Aurigny Air Services
Aurigny Air Services — авіакомпанія, що базується на Нормандських островах і належить уряду Гернсі. Неофіційно вона вважається національною авіакомпанією островів (острови не можуть мати офіційну національну авіакомпанію, так як вони не є незалежною державою).
Aurigny Air Services здійснює пасажирські і вантажні перевезення між самими островами, а також між Нормандськими островами і аеропортами Франції та Великої Британії.
Порт приписки авіакомпанії — Гернсі. Додаткові хаби — Олдерні, Джерсі.

## Історія
Компанія була заснована 1 березня 1968 року. У липні 1971 року Aurigny Air Services стала першим комерційним експлуатантом літаків типу Britten-Norman Trislander. Aurigny Air Services залишається найбільшим користувачем літаків цього типу.
Спочатку компанія належала Aurigny Aviation Holdings. 23 березня 2000 року Aurigny Air Services була куплена Close Brothers Private Equity, але незабаром, 15 травня 2003 року, авіакомпанія була викуплена урядом Гернсі.
Станом на 2007 рік в авіакомпанії працює приблизно триста чоловік.

## Маршрути
Станом на 2007 рік компанія обслуговує такі аеропорти:
- Нормандські острови:
  - Олдерні (Аеропорт Олдерні)
  - Гернсі (Аеропорт Гернсі, вузол маршрутної мережі)
  - Джерсі (Аеропорт Джерсі)

- Велика Британія:
  - Бристоль (Міжнародний аеропорт Бристоль)
  - Лондон (аеропорт Гетвік і аеропорт Стенстед)
  - Манчестер (Аеропорт Манчестер)
  - Саутгемптон (Аеропорт Саутгемптон)

- Франція
  - Динар (аеропорт Дbнар — Плюрту] — Сен-Мало)

Внутрішні рейси (між Нормандських островів) триває зовсім недовго, переліт Гернсі — Джерсі займає 15 хвилин, переліт Гернсі — Олдерні — 12 хвилин. При цьому на обох маршрутах вильоти відбуваються щопівгодини.
Крім транспортних рейсів, Aurigny Air Services також проводить повітряні прогулянки-екскурсії.

## Флот
на листопад 2016 року повітряний флот авіакомпанії Aurigny Air Services становили такі літаки:
| Тип літака              | В експлуатації | Замовлено | Пасажирських місць | Примітки                            |
| ATR 42-500              | 1              | —         | 48                 |                                     |
| ATR 72-500              | 3              | —         | 72                 |                                     |
| Dornier Do 228          | 3              | —         | 18                 | На заміну Britten-Norman Trislander |
| RUAG Aviation Do 228 NG | 1              | 1         | 19                 | На заміну Britten-Norman Trislander |
| Embraer 195             | 1              | —         | 122                |                                     |
| Разом                   | 9              | 1         |                    |                                     |

На внутрішніх рейсах використовуються тільки літаки Britten-Norman Trislander. Ці гвинтові тримоторні літаки можуть перевозити 17 пасажирів з максимальною швидкістю 267 км/год. На рейсах у Велику Британію і Францію частіше використовуються літаки ATR 72-200, перевозять до 36 пасажирів зі швидкістю до 393 км/год.
Раніше всі літаки Aurigny Air Services мали повністю жовту ліврею, сучасна ліврея — біло-жовта.

wikiname: ukwiki

title: Aurigny Air Services

in_language: uk

wikitext:
{{Авіакомпанія
| Авіакомпанія               = Aurigny Air Services
| logo                       = Aurigny logo.svg
| logo_size                  = 200 пкс
| ІАТА                       = GR
| ІКАО                       = AUR
| Позивний                   = AYLINE
| Дата заснування            = 1964 як ''Glos Air Ltd''
19 лютого 1968 як ''Aurigny Air Services Ltd''
| Базовий аеропорт           = [[Гернсі (аеропорт)|Гернсі]]
| Хаби                       =
| Додаткові хаби             =
| Кількість пунктів призначення = 12
| Основні пункти призначення =
| Альянс                     =
| Девіз                      = "Guernsey's Airline"
| Розмір флоту               = 9
| Основні акціонери          =
| Штаб-квартира              = Аеропорт [[Гернсі (аеропорт)|Гернсі]]
| Керівник                   = *Sir Derrick Bailey, засновник
*Mark Darby, CEO
*Andrew Haining, голова
| Сайт                       = {{URL|www.aurigny.com}}
}}

'''Aurigny Air Services''' — [[Авіалінії|авіакомпанія]], що базується на [[Нормандські острови|Нормандських островах]] і належить уряду [[Гернсі]]. Неофіційно вона вважається національною авіакомпанією островів (острови не можуть мати офіційну національну авіакомпанію, так як вони не є незалежною державою).

Aurigny Air Services здійснює пасажирські і вантажні перевезення між самими островами, а також між Нормандськими островами і аеропортами [[Франція|Франції]] та [[Велика Британія|Великої Британії]].

Порт приписки авіакомпанії — Гернсі. Додаткові хаби — Олдерні, Джерсі.

== Історія ==
Компанія була заснована [[1 березня]] [[1968|1968 року]]. У липні [[1971|1971 року]] Aurigny Air Services стала першим комерційним експлуатантом літаків типу Britten-Norman Trislander. Aurigny Air Services залишається найбільшим користувачем [[Літак|літаків]] цього типу.

Спочатку компанія належала Aurigny Aviation Holdings. [[23 березня]] [[2000|2000 року]] Aurigny Air Services була куплена Close Brothers Private Equity, але незабаром, [[15 травня]] [[2003|2003 року]], авіакомпанія була викуплена урядом Гернсі.

Станом на [[2007|2007 рік]] в авіакомпанії працює приблизно триста чоловік<ref>«Directory: World Airlines», Flight International, 2007-03-27, p. 80.</ref>.

== Маршрути ==
[[Файл:Aurigny.atr72-200.g-bxtn.arp.jpg|праворуч|міні|Aurigny Air Services ATR 72-200 в аеропорту Бристоля]]
Станом на 2007 рік компанія обслуговує такі аеропорти:
* Нормандські острови:
** [[Олдерні]] (Аеропорт Олдерні)
** [[Гернсі]] (Аеропорт Гернсі, вузол маршрутної мережі)
** [[Джерсі]] (Аеропорт Джерсі)

* Велика Британія:
** [[Бристоль]] (Міжнародний аеропорт Бристоль)
** [[Лондон]] ([[Гатвік|аеропорт Гетвік]] і аеропорт Стенстед)
** [[Манчестер]] (Аеропорт Манчестер)
** [[Саутгемптон]] (Аеропорт Саутгемптон)

* Франція
** [[Динар]] (аеропорт Дbнар — Плюрту] — Сен-Мало)
Внутрішні рейси (між Нормандських островів) триває зовсім недовго, переліт Гернсі — Джерсі займає 15 хвилин, переліт Гернсі — Олдерні — 12 хвилин. При цьому на обох маршрутах вильоти відбуваються щопівгодини.

Крім транспортних рейсів, Aurigny Air Services також проводить повітряні прогулянки-екскурсії.

== Флот ==
[[Файл:Aurigny.atr72-200.g-bwda.arp.jpg|праворуч|міні|Aurigny Air Services ATR 72-200 на зльоті]]
на листопад 2016 року повітряний флот авіакомпанії Aurigny Air Services становили такі літаки<ref>{{Cite web|url=http://www.caa.co.uk/application.aspx?catid=60&pagetype=65&appid=1&mode=summary&owner=AURIGNY%20AIR%20SERVICES|title=GINFO Search Results Summary|date=29 січня 2014|publisher=Civil Aviation Authority|accessdate=30 січня 2014|archive-date=1 лютого 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140201194325/http://www.caa.co.uk/application.aspx?catid=60&pagetype=65&appid=1&mode=summary&owner=AURIGNY%20AIR%20SERVICES}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140201194325/http://www.caa.co.uk/application.aspx?catid=60&pagetype=65&appid=1&mode=summary&owner=AURIGNY%20AIR%20SERVICES |date=2014-02-01 }}</ref>:
{| class="wikitable"
|+'''Повітряний флот авіакомпанії ''Aurigny Air Services'''''
|'''Тип літака'''
|'''В експлуатації'''
|'''Замовлено'''
|'''Пасажирських місць'''
|'''Примітки'''
|-
|[[ATR 42|ATR 42-500]]
|1
|—
|48
|
|-
|[[ATR 72|ATR 72-500]]
|3
|—
|72
|
|-
|[[Dornier Do 228]]
|3
|—
|18
|На заміну [[Britten-Norman Trislander]]
|-
|[[Dornier Do 228|RUAG Aviation Do 228 NG]]
|1
|1<ref>{{cite press release |author= |title=Second new-production Dornier 228 aircraft for Aurigny Air Services |url=http://www.ruag.com/space/media/media-releases/news/second-new-production-dornier-228-aircraft-for-aurigny-air-services/8791c13fd0831822039143363ca955d7/ |location=Emmen, Switzerland |publisher=RUAG Aviation |date=20 травня 2016 |accessdate=28 травня 2018 |archive-date=11 жовтня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161011200346/http://www.ruag.com/space/media/media-releases/news/second-new-production-dornier-228-aircraft-for-aurigny-air-services/8791c13fd0831822039143363ca955d7/ }}</ref>
|19
|На заміну [[Britten-Norman Trislander]]
|-
|[[Embraer 195]]
|1
|—
|122
|
|-
!Разом
!9
!1
!colspan="2"|
|}

На внутрішніх рейсах використовуються тільки літаки Britten-Norman Trislander. Ці гвинтові тримоторні літаки можуть перевозити 17 пасажирів з максимальною швидкістю 267 км/год. На рейсах у Велику Британію і Францію частіше використовуються літаки ATR 72-200, перевозять до 36 пасажирів зі швидкістю до 393 км/год.

Раніше всі літаки Aurigny Air Services мали повністю жовту ліврею, сучасна ліврея — біло-жовта.

== Примітки ==
{{примітки}}

== Посилання ==
* [http://www.aurigny.com/ Aurigny Air Services] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080913094239/http://www.aurigny.com/ |date=13 вересня 2008 }}
* [http://www.ch-aviation.ch/aircraft.php?search=set&airline=GR&al_op=1 Aurigny Air Services Fleet] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101212230137/http://ch-aviation.ch/aircraft.php?search=set&airline=GR&al_op=1 |date=12 грудня 2010 }}

{{Авіакомпанії Великої Британії}}

title: Aurigny Air Services

ІАТА · GR: ІКАО · AUR · Позивний · AYLINE

Тип: авіакомпанія

Дата заснування: 1964 як Glos Air Ltd · 19 лютого 1968 як Aurigny Air Services Ltd

Базовий аеропорт: Гернсі

Хаби: Гернсі

Слоган: "Guernsey's Airline"

Штаб-квартира: Аеропорт Гернсі

Керівник: - Sir Derrick Bailey, засновник - Mark Darby, CEO - Andrew Haining, голова


text:
# Утерзум
Утерзум (нім. Utersum) — громада в Німеччині, розташована в землі Шлезвіг-Гольштейн, на західному узбережжі острова Фер. Входить до складу району Північна Фризія. Складова частина об'єднання громад Фер-Амрум.
Площа — 5,26 км2. Населення становить 406 ос. (станом на 31 грудня 2020).

title: Утерзум

wikitext:
{{Місто Німеччини
| назва = Утерзум
| місцева_назва       = Utersum
| тип_НП              = громада
| зображення          = Utersum Triibergem Strunwai.jpg
| зображення_розмір   =
| зображення_підпис   =
| герб                =
| прапор              =
| карта               = Utersum in NF.PNG
| карта_розмір        =
| карта_підпис        = Утерзум на карті району
| земля               = [[Шлезвіг-Гольштейн]]
| округ               =
| район               = [[Північна Фризія]]
| об'єднання громад = [[Фер-Амрум (об'єднання громад)|Фер-Амрум]]
| посада_лідера       =
| лідер               =
| партія_лідера       =
| висота              = 3
| площа               = 5.26
| дата_населення      = {{Metadata Population DE-SH||дата}}<ref>{{Metadata Population DE-SH||джерело}}</ref>
| населення           = {{Metadata Population DE-SH|01054143}}
| latd=54 | latm=43| lats=
| longd=8| longm=24| longs=
| розміщення_підпису = right
| поштовий_код        = 25938
| телефонний_код      = 04683
| стат_код            = 01 0 54 143
| авто_номер          = NF
| вебсайт             = [http://www.utersum.de/ www.utersum.de]
}}
'''Утерзум''' ({{lang-de|Utersum}}) — громада в [[Німеччина|Німеччині]], розташована в [[Землі Німеччини|землі]] [[Шлезвіг-Гольштейн]], на західному узбережжі [[Фер (острів)|острова Фер]]. Входить до складу району [[Північна Фризія]]. Складова частина [[Об'єднання громад (Німеччина)|об'єднання громад]] [[Фер-Амрум (об'єднання громад)|Фер-Амрум]].

Площа — 5,26 км2. Населення становить {{formatnum:{{Metadata Population DE-SH|01054143}}}} ос. (станом на {{Metadata Population DE-SH||дата}}).

== Галерея ==
{{center|<gallery>Файл:Strand von Utersum bei Ebbe.jpg|
Файл:Utersum-1.jpg|
</gallery>}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
{{Портал|Німеччина}}
{{commonscat-inline|Utersum}}
* [http://www.utersum.de/ Офіційний сайт] {{ref-de}}

{{Район Північна Фризія}}
{{Бібліоінформація|TYP=g|GND=4665493-8}}
{{germany-geo-stub}}

[[Категорія:Громади Шлезвіг-Гольштейну]]

title: — громада —

— громада —: Вид Утерзум

title: Координати: 54°43′ пн. ш. 8°24′ сх. д. / 54.717° пн. ш. 8.400° сх. д.

Країна: Німеччина

Земля: Шлезвіг-Гольштейн

Район: Північна Фризія

Об'єднання громад: Фер-Амрум

Населення (31 грудня 2020)

Утерзум на карті району

УтерзумРозташування на карті Німеччини

Висота над р.м.: 3 м

Часовий пояс: CET (UTC+1)

- Літній час: CEST (UTC+2)


text:
# Прапор (лінійна алгебра)
Прапор — послідовність вкладених один в одного підпросторів векторного простору {\displaystyle L} (або простору іншого типу, для якого визначено поняття розмірності), що має вигляд
{\displaystyle L_{0}\subset L_{1}\subset L_{2}\subset \dots \subset L_{k}=L,}
де
{\displaystyle 0=\dim L_{0}<\dim L_{1}<\dim L_{2}<\cdots <\dim L_{k}=\dim L.}
Найбільш часто зустрічається поняття повного (або максимального) прапора, в якому {\displaystyle \dim L_{i}=i}, і отже, число {\displaystyle k=\dim L.}
Якщо позначити dim Li = di то набір чисел (d1, … dk) називається сигнатурою прапора.
Поняття прапора використовується головним чином в алгебрі та геометрії (іноді називається також фільтрацією).

## Базиси і прапори
Кожен базис {\displaystyle e_{1},\ldots ,e_{n}} векторного простору {\displaystyle L} визначає в ньому деякий повний прапор. А саме {\displaystyle L_{i}=\langle e_{1},\ldots ,e_{i}\rangle } (тут трикутні дужки означають лінійну оболонку векторів). Даний базис векторного простору називається узгодженим з відповідним прапором.
Побудована таким чином відповідність між базисами і повними прапорами не є взаємно однозначною: різні базиси простору можуть визначати в ньому один і той же прапор.
Якщо векторний простір {\displaystyle L} є  евклідовим, то, оперуючи не з будь-яким, а лише з ортонормованим базисом цього простору, ми отримуємо відповідність між ортонормованими базисами з точністю множення на елемент одиничної норми і повними прапорами.

## Дія лінійної групи і стабілізатор
На множині прапорів заданої сигнатури природно вводиться дія загальної лінійної групи. Стабілізаторами називаються такі елементи, щр для всіх підпросторів у прапорі виконується {\displaystyle T(L_{i})\subset L_{i}.}
В матричній термінології стабілізаторами будуть верхні трикутні блокові матриці з блоками розмірами {\displaystyle d_{i}-d_{i-1}.} Зокрема стабілізаторами повних прапорів у узгоджених базисах будуть невироджені верхні трикутні матриці.

## Гніздо
У нескінченновимірному просторі V ідея прапора узагальнюється до гнізда.
А саме, набір підпросторів, цілком упорядкованих по включенню замкнутих підпросторів, називається гніздом.

title: Прапор (лінійна алгебра)

wikitext:
{{Otheruses}}
'''Прапор''' — послідовність вкладених один в одного підпросторів [[Векторний простір|векторного]] простору <math>L</math> (або простору іншого типу, для якого визначено поняття [[Розмірність простору|розмірності]]), що має вигляд
: <math> L_0 \subset L_1 \subset L_2 \subset \dots \subset L_k = L,</math>
де
: <math> 0 = \dim L_0 <\dim L_1 <\dim L_2 <\cdots <\dim L_k = \dim L. </math>
Найбільш часто зустрічається поняття '''повного''' (або '''максимального''') прапора, в якому <math> \dim L_i = i </math>, і отже, число <math> k = \dim L . </math>

Якщо позначити dim ''L''''i'' = ''d''''i'' то набір чисел (''d''1, … ''d''''k'') називається '''сигнатурою прапора'''.

Поняття прапора використовується головним чином в алгебрі та [[Прапор (геометрія)|геометрії]] (іноді називається також '''фільтрацією''').

== Базиси і прапори ==

Кожен [[базис]] <math> e_1, \ldots, e_n </math> векторного простору <math> L </math> визначає в ньому деякий повний прапор. А саме <math> L_i = \langle e_1, \ldots, e_i \rangle </math> (тут трикутні дужки означають [[Лінійна оболонка|лінійну оболонку]] векторів). Даний базис векторного простору називається '''узгодженим''' з відповідним прапором.

Побудована таким чином відповідність між базисами і повними прапорами не є взаємно однозначною: різні базиси простору можуть визначати в ньому один і той же прапор.
Якщо векторний простір <math> L </math> є [[евклідів простір | евклідовим]], то, оперуючи не з будь-яким, а лише з [[Ортогональний базис|ортонормованим базисом]] цього простору, ми отримуємо відповідність між ортонормованими базисами з точністю множення на елемент одиничної норми і повними прапорами.

== Дія лінійної групи і стабілізатор ==

На множині прапорів заданої сигнатури природно вводиться [[Дія групи|дія]] [[загальна лінійна група|загальної лінійної групи]]. Стабілізаторами називаються такі елементи, щр для всіх підпросторів у прапорі виконується <math>T(L_i) \subset L_i.</math>

В матричній термінології стабілізаторами будуть верхні трикутні блокові матриці з блоками розмірами <math>d_i-d_{i-1}.</math> Зокрема стабілізаторами повних прапорів у узгоджених базисах будуть [[Невироджена матриця|невироджені]] [[трикутна матриця|верхні трикутні матриці]].

== Гніздо ==
У [[Нескінченновимірний простір|нескінченновимірному просторі]] V ідея прапора узагальнюється до гнізда.
А саме, набір підпросторів, [[Цілком впорядкована множина|цілком упорядкованих]] по включенню замкнутих підпросторів, називається гніздом.

== Див. також ==
* [[Грассманіан]]
* [[Прапор (геометрія)]]

== Література ==
* ''Кострикин А. И., Манин Ю. И.'' Линейная алгебра и геометрия, — М.: Наука, 1986.
* ''Шафаревич И. Р., Ремизов А. О.'' Линейная алгебра и геометрия, — Физматлит, [[Москва]], 2009.

[[Категорія:Лінійна алгебра]]


text:
# Гончарове (Старобільський район)
Гонча́рове — село в Україні, у  Біловодській селищній громаді Старобільського району Луганської області. Населення становить 4 осіб.

## Населення
За даними перепису 2001 року населення села становило 4 особи, з них 75% зазначили рідною мову українську, а 25% — російську.

title: Гончарове (Старобільський район)

wikitext:
{{Otheruses|тип=НП}}
{{Село
 | назва           = Гончарове
 | область         = [[Луганська область]]
 | район           = [[Старобільський район]]
 | громада         = [[Біловодська селищна громада]]
 | засновано       = 1953
 | населення       = 4
 | територія       =
 | ref-територія   =
 | площа           = 0,207
 | ref-площа       =
 | щільність       = 19,32
 | поштовий індекс = 92821
 | телефонний код  = 6466
 | висота          = 175
}}

'''Гонча́рове''' — [[село]] в [[Україна|Україні]], у  [[Біловодська селищна громада|Біловодській селищній громаді]] [[Старобільський район|Старобільського району]] [[Луганська область|Луганської області]]. Населення становить 4 осіб.

== Населення ==
За даними [[Перепис населення України (2001)|перепису 2001 року]] населення села становило 4 особи, з них 75% зазначили рідною мову [[Українська мова|українську]], а 25% — [[Російська мова в Україні|російську]]<ref>{{Cite web |url=http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp |title=Розподіл населення за рідною мовою на ukrcensus.gov.ua |accessdate=15 березня 2014 |archive-date=31 липня 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp }}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/lyganskaja/5494 Погода в селі Гончарове]

{{Біловодська селищна громада}}

[[Категорія:Села Старобільського району]]

{{Ukraine-geo-stub}}

title: село Гончарове

Країна: Україна

Область: Луганська область

Район: Старобільський район

Тер. громада: Біловодська селищна громада

title: Основні дані

Густота населення: 19,32 осіб/км²

title: Географічні дані

title: Карта

Карта: Гончарове


text:
# Повіт Сораті
Пові́т Сора́ті (яп. 空知郡, そらちぐん, МФА: [sorat͡ɕi guɴ]) — повіт в Японії, в округах Сораті й Камікава префектури Хоккайдо.

title: Повіт Сораті

wikitext:
{{Otheruses2|Сораті}}
'''Пові́т Сора́ті''' ({{lang-ja|空知郡, そらちぐん}}, {{МФА2|sorat͡ɕi guɴ}}) — [[повіти Японії|повіт]] в [[Японія|Японії]], в округах [[округ Сораті|Сораті]] й [[округ Камікава|Камікава]] префектури [[префектура Хоккайдо|Хоккайдо]].

== Джерела та література ==
{{ВСЯТК-Хоккайдо}}
{{Енциклопедія Ніппоніка-2}}

{{Японія Хоккайдо}}
{{Камікава}}
{{Сораті}}

[[Категорія:Повіти префектури Хоккайдо]]


text:
# Пахомов Олександр Сергійович
Олександр Сергійович Пахомов (нар. 5 квітня 1955, Ужгород) — радянський футболіст, який виступав на позиції захисника. Відомий за виступами в складі клубу «Говерла» з Ужгорода, за який зіграв понад 360 офіційних матчів.

## Клубна кар'єра
Олександр Пахомов народився в Ужгороді, та розпочав займатися футболом у місцевій ДЮСШ. У 1973 році дебютував у складі команди другої ліги СРСР «Говерла» з Ужгорода. У 1974—1975 роках Пахомов проходив строкову армійську службу в аматорській команді СКА зі Львова. У 1976 році повернувся до ужгородського клубу, в якому грав до кінця 1980 року, досягнувши показника в 200 зіграних матч за клуб лише в чемпіонаті. У 1981 році футболіст став гравцем команди першої ліги «Прикарпаття» з Івано-Франківська, проте за підсумками сезону івано-франківська команда вибула до другої ліги, й Пахомов два сезони грав у складі «Прикарпаття» у другій лізі. У 1984 році футболіст повернувся до складу ужгородського клубу, в якому грав до завершення виступів на футбольних полях у 1988 році. Загалом Олександр Пахомов зіграв у складі ужгородської команди 360 матчів у другій лізі, ще 3 гри провів у кубкових матчах.

title: Пахомов Олександр Сергійович

wikitext:
{{Футболіст
| ім'я              = Олександр Пахомов
| зображення        =
| підпис            =
| повне-ім'я        = Олександр Сергійович Пахомов
| дата-народження   = 5.4.1955
| місце-народження  = [[Ужгород]]
| дата-смерті       =
| місце-смерті      =
| прізвисько        =
| зріст             =
| вага              =
| позиція           = [[захисник (футбол)|захисник]]
| номер =
| юнацькі-роки      =
| юнацькі-клуби     = ДЮСШ (Ужгород)
| клубний гравець = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|Клуб}}
{{Футболіст рядок 0|1973|{{Прапорець|URS}}|[[Говерла (футбольний клуб)|«Говерла» (Ужгород)]]|18|0}}
{{Футболіст рядок 1|1976-1980|{{Прапорець|URS}}|[[Говерла (футбольний клуб)|«Говерла» (Ужгород)]]|182|11}}
{{Футболіст рядок 0|1981-1983|{{Прапорець|URS}}|[[Спартак (Івано-Франківськ)|«Прикарпаття» (Івано-Франківськ)]]|122|4}}
{{Футболіст рядок 1|1984-1988 |{{Прапорець|URS}} |[[Говерла (футбольний клуб)|«Закарпаття» (Ужгород)]]|160 |5}}
{{Футболіст кінець}}
| пк-поновлення =
}}
{{однофамільці|Пахомов}}
'''Олександр Сергійович Пахомов''' ({{нар}} [[5 квітня]] [[1955]], [[Ужгород]]) — радянський футболіст, який виступав на позиції [[захисник (футбол)|захисника]]. Відомий за виступами в складі клубу [[Говерла (футбольний клуб)|«Говерла»]] з Ужгорода, за який зіграв понад 360 офіційних матчів.

== Клубна кар'єра ==
Олександр Пахомов народився в Ужгороді, та розпочав займатися футболом у місцевій [[ДЮСШ]]. У 1973 році дебютував у складі команди [[друга ліга СРСР з футболу|другої ліги СРСР]] [[Говерла (футбольний клуб)|«Говерла»]] з Ужгорода. У 1974—1975 роках Пахомов проходив строкову армійську службу в аматорській команді [[СКА (Львів)|СКА]] зі [[Львів|Львова]]. У 1976 році повернувся до ужгородського клубу, в якому грав до кінця 1980 року, досягнувши показника в 200 зіграних матч за клуб лише в чемпіонаті. У 1981 році футболіст став гравцем команди [[Перша ліга СРСР з футболу|першої ліги]] [[Спартак (Івано-Франківськ)|«Прикарпаття»]] з [[Івано-Франківськ]]а, проте за підсумками сезону івано-франківська команда вибула до другої ліги, й Пахомов два сезони грав у складі «Прикарпаття» у другій лізі. У 1984 році футболіст повернувся до складу ужгородського клубу, в якому грав до завершення виступів на футбольних полях у 1988 році. Загалом Олександр Пахомов зіграв у складі ужгородської команди 360 матчів у другій лізі, ще 3 гри провів у кубкових матчах.

== Посилання ==
* {{ff|71670}}
* [https://ukr-footbal.org.ua/personalii/hravtsi/3624--1955-sp-4688.html Профіль футболіста на сайті ''ukr-football.org.ua'']

[[Категорія:Радянські футболісти]]
[[Категорія:Уродженці Ужгорода]]
[[Категорія:Футболісти «Говерли»]]
[[Категорія:Футболісти «Спартака» (Івано-Франківськ)]]

title: Особисті дані

Повне ім'я: Олександр Сергійович Пахомов

Народження: 5 квітня 1955 (70 років)

Позиція: захисник

title: Професіональні клуби*

Роки: Клуб · І (г)

«Говерла» (Ужгород) · 18 · (0)

«Говерла» (Ужгород) · 182 · (11)

«Прикарпаття» (Івано-Франківськ) · 122 · (4)

«Закарпаття» (Ужгород) · 160 · (5)

Професіональні клуби*: * Ігри та голи за професіональні клуби · враховуються лише в національному чемпіонаті.


text:
# Barbastella leucomelas
Barbastella leucomelas (Широкову́х азі́йський) — вид кажанів родини лиликові.

## Опис
Довжина голови й тіла від 48 до 60 мм, довжина передпліччя від 38 до 45 мм, довжина хвоста від 33 до 51 мм, довжина стопи від 7 до 8 мм, довжина вух 15–18 мм і вага до 13 грамів.
Шерсть довга, густа і шовковиста. Спинні частини тіла чорнуваті, але на плечі кінчики волосся жовто-коричневі; черевні частини коричневі, крім горла, яке червонувате і ділянки біля хвоста, яка є білуватою. Морда коротка, широка. Вуха великі, об'єднані при основі. Крилові мембрани червонувато-бурі. Кінчик хвоста злегка виступає за межі широкої хвостової мембрани.
Широковух малорухомий комахоїд. Харчується комахами, особливо маленькими метеликами. У відповідний час 3—8 самиць утворюють материнські колонії окремо від самців.

## Ареал
Країни проживання: Афганістан, Вірменія, Азербайджан, Бутан, Китай, Єгипет (Синай), Еритрея, Грузія, Індія, Іран, Ізраїль, Японія, Киргизстан, Непал, Пакистан, Росія, Саудівська Аравія, Тайвань, Таджикистан, Туркменістан, Узбекистан. Зустрічається до 2500 м над рівнем моря. Самотній, нічний вид, що мешкає в гімалайських помірно-вологих лісах і сухих хвойних лісах в Азії. Лаштує сідала в печерах, тунелях, ущелинах, старих будівлях, шахтах, дуплах дерев і може бути знайденим під корою.

title: Barbastella leucomelas

wikitext:
{{italic title}}
{{speciesbox
| name =
| status = LC
| status_system = IUCN3.1
| image = Vespertilio leucomelas.jpg
| image_caption =
| image_width = 270px
| genus = Barbastella
| species = leucomelas
| authority = (Cretzschmar, 1826)
}}
'''''Barbastella leucomelas''''' ('''Широкову́х азі́йський''') — вид [[кажан]]ів родини [[лиликові]].

== Опис ==
Довжина голови й тіла від 48 до 60 мм, довжина передпліччя від 38 до 45 мм, довжина хвоста від 33 до 51 мм, довжина стопи від 7 до 8 мм, довжина вух 15–18 мм і вага до 13 грамів.

[[Шерсть]] довга, густа і шовковиста. Спинні частини тіла чорнуваті, але на плечі кінчики волосся жовто-коричневі; черевні частини коричневі, крім горла, яке червонувате і ділянки біля хвоста, яка є білуватою. Морда коротка, широка. Вуха великі, об'єднані при основі. Крилові мембрани червонувато-бурі. Кінчик [[хвіст|хвоста]] злегка виступає за межі широкої хвостової мембрани.

Широковух малорухомий комахоїд. Харчується [[комахи|комахами]], особливо маленькими метеликами. У відповідний час 3—8 самиць утворюють материнські колонії окремо від самців.

== Ареал ==
Країни проживання: [[Афганістан]], [[Вірменія]], [[Азербайджан]], [[Бутан]], [[Китай]], [[Єгипет]] ([[Синай]]), [[Еритрея]], [[Грузія]], [[Індія]], [[Іран]], [[Ізраїль]], [[Японія]], [[Киргизстан]], [[Непал]], [[Пакистан]], [[Росія]], [[Саудівська Аравія]], [[Тайвань]], [[Таджикистан]], [[Туркменістан]], [[Узбекистан]]. Зустрічається до 2500 м над рівнем моря. Самотній, нічний вид, що мешкає в гімалайських помірно-вологих лісах і сухих хвойних лісах в Азії. Лаштує сідала в [[печера]]х, тунелях, ущелинах, старих будівлях, шахтах, дуплах дерев і може бути знайденим під корою.

== Джерела ==
* [http://www.iucnredlist.org/details/2554/0 Benda, P., Aulagnier, S., Hutson, A.M., Sharifi, M. & Tsytsulina, K. 2008. ''Barbastella leucomelas''. In: IUCN 2012] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121009144907/http://www.iucnredlist.org/details/2554/0 |date=9 жовтня 2012 }}
* Andrew T.Smith & Yan Xie, A guide to the Mammals of China, Princeton University Press, 2008.

{{Mammal-stub}}
{{Портали|Біологія}}
{{Taxonbar|from=Q1830600}}

[[Категорія:Тварини, описані 1826]]
[[Категорія:Широковух]]
[[Категорія:Ссавці Азії]]

title: Охоронний статус

Охоронний статус: · Найменший ризик (МСОП 3.1)

title: Біологічна класифікація

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Хордові (Chordata)

Клада: Синапсиди (Synapsida)

Клас: Ссавці (Mammalia)

Ряд: Рукокрилі (Chiroptera)

Родина: Лиликові (Vespertilionidae)

Рід: Широковух (Barbastella)

Вид: B. leucomelas

title: Біноміальна назва

Біноміальна назва: Barbastella leucomelas · (Cretzschmar, 1826)