text:
# Список мурованих фортець Росії
У цьому переліку наведено муровані твердині, що розташовані на теренах Росії — кам'яні фортеці, кремлі, замки, укріплені монастирі. Список побудовано за географічним принципом. У ньому наведено як збережені до нашого часу (повністю або частково), так і втрачені споруди. Споруди, що вціліли більш або менш фрагментарно, позначено рожевим кольором. Об'єкти, що не збереглись повністю або не зберегли мурованих частин виділено сірим кольором. Для кожного об'єкта дається назва, місце розташування, дата спорудження мурів, примітки, фото.

## Список мурованих фортець
|  | Споруди, що вціліли більш або менш фрагментарно.                     |
|  | Об'єкти, що не збереглись повністю або не зберегли мурованих частин. |

| Назва                                                            | Місце розташування                        | Дата спорудження                                                                                | Примітки                                                                                | Фото |
| ---------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ---- |
| Московський кремль                                               | Москва                                    | Знаменитий архітектурний комплекс XIV — XX ст. Сучасні муровані стіни з 20 вежами зведено в 1485 — 1495 рр. Вежі дістали нинішнього вигляду після надбудов XVII ст. Загальна довжина стін — 2235 м.                                                                                | Мури Кремля (як і значна кількість його храмових та світських споруд) побудовано італійцями — Алевізом Фрязіним Старим (Алоїзіо да Корезано), Петром Фрязіним (П'єтро Антоніо Соларі), Марком Фрязіним (Марко Руффо) та Антоном Фрязіним (Антоніо Джильярді). Значні ділянки стін і деякі вежі дійшли у вигляді новобудов 1780-х рр. та 1812 — 1835 рр. Нині — пам'ятка ЮНЕСКО. |      |
| Мури Китай-міста                                                 | Москва                                    | Зведені в 1535 — 1538 рр. італійцем Петроком Малим Фрязіним (Пьєтро Франческо Аннібале).                                                                                | Первісно при довжині 2527 м мур мав 12 башт. Перебудовувалась у XVII — XIX ст. Більшу частину мурів знищено більшовиками в 1934 — 1935 рр. та наприкінці 1940-х рр. (ділянка вздовж Москви-ріки), залишились фрагменти муру та лише одна з веж.                                                                                |      |
| Фортеця Білого міста                                             | Москва                                    | Зведена в 1585 — 1591 рр. майстром Ф. С. Конем. Її довжина — бл. 10 км., фортеця мала 28 глухих та 11 проїзних веж.                                                                                | Мури повністю розібрано в 1760-ті рр.                                                                                |      |
| Новодівочий монастир                                             | Москва                                    | Великий архітектурний ансамбль, в осн. XVI — XVII ст. Муровані стіни з 12 баштами зведено наприкінці XVI ст. та повністю перебудовані в стилі наришкінського бароко в 1688 — 1704 рр.                                                                                | Нині — пам'ятка ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Донський монастир                                                | Москва                                    | Великий архітектурний ансамбль XVI — XVIII ст. Муровані стіни з 12 вежами, зведені в стилі наришкінського бароко в 1686 — 1711 рр.                                                                                |                                                                                |      |
| Симонов монастир                                                 | Москва                                    | Колись це був видатний архітектурний ансамбль XVI — XIX ст. Муровані стіни з 6 баштами зведено наприкінці XVI ст., повністю перебудовані в 1630-ті рр.                                                                                | Монастирський комплекс понищений більшовиками в 1930 р. Від мурів залишилась ділянка стін з 3 вежами.                                                                                |      |
| Новоспасський монастир                                           | Москва                                    | Архітектурний ансамбль XVII — XIX ст. Стіни з 5 вежами збудовано в 1640-ві рр.                                                                                | Стіни дещо поруйновано більшовиками в 1930-ті рр., зараз реконструюються.                                                                                |      |
| Троїце-Сергієва Лавра                                            | Московська область, Сергіїв Посад         | Великий архітектурний ансамбль XV — XVIII ст. Монастирська фортеця з 10 вежами збудована в 1540-ві рр., повністю перебудована в XVII ст.                                                                                | Слугувала царською резиденцією. Монастир в 1608 — 1618 рр. витримав численні ворожі напади й облоги. Фортеця дуже добре збереглась, хоча деякі вежі спотворені перебудовами в XVIII — XIX ст. Пам'ятка ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Новоєрусалимський монастир.                                      | Московська область, Істра                 | Архітектурний ансамбль XVII — XVIII ст. Муровані стіни з 8 вежами зведено в 1690 — 1694 рр.                                                                                | Ансамбль було дуже поруйновано німецькими військами в 1941 р., проте мури в основному вціліли.                                                                                |      |
| Йосифо-Волоцький монастир                                        | Московська область, Тєряєво               | Архітектурний комплекс в осн. XVI — XVII ст. Мури з 7 вежами побудовано в 1543 — 1566 рр. (і повністю перебудовано в 1645 — 1688 рр.).                                                                                | Монастирська фортеця добре збереглась до нашого часу.                                                                                |      |
| Миколо-Пешношський монастир                                      | Московська область, Луговой               | Комплекс споруд XVI — XIX ст. Муровані стіни з 7 вежами будувались в 1680-ті рр.                                                                                | Мури сильно перебудовані в XIX ст. Залишились окремі ділянки давніх стін, більшість веж перебудована.                                                                                |      |
| Савино-Сторожевський монастир                                    | Московська область, Савина Слобода        | Чудово збережений ансамбль XV — XVIII ст. Муровані стіни з 7 вежами (1 знищено пізньою перебудовою) зведено в 1650 — 1654 рр.                                                                                | До катерининських часів монастир слугував царською резиденцією.                                                                                |      |
| Зарайський кремль                                                | Московська область, Зарайськ              | Архітектурний комплекс XVI — XIX ст. Білокам'яно-цегляні стіни довжиною бл. 800 м з 7 вежами збудовані в 1528 — 1531 рр.                                                                                | Кремль непогано зберігся до нашого часу.                                                                                |      |
| Коломенський кремль                                              | Московська область, Коломна               | Архітектурний комплекс XVI — XVIII ст. Муровані стіни довжиною 1640 м з 17 вежами побудовано в 1525 — 1531 рр. скоріш за все італійськими майстрами.                                                                                | Більшість мурів разібрані в XVIII — XIX ст. Залишились фрагменти стін з 7 вежами.                                                                                |      |
| Можайський кремль                                                | Московська область, Можайськ              | В XVI ст. кам'яною була лише Микольська вежа. Муровані стіни та більшість веж побудовано в 1624 — 1626 рр.                                                                                | Фортецю повністю знищено наприкінці XVIII ст. Нині не існує.                                                                                |      |
| Серпухівський кремль                                             | Московська область, Серпухів              | Білокам'яні стіни кремля, довжиною 933 м були оздоблені 8 вежами. Побудовані в 1552 — 1556 рр.                                                                                | Фортеця відбила напади поляків та запорожців в 1609 — 1618 рр. Розбиралась поступово, починаючи з XVIII ст. Нині залишились лише жалюгідні рештки.                                                                                |      |
| Висоцький монастир                                               | Московська область, Серпухів              | Архітектурний комплекс XVI — XVII ст. Монастирські мури завдовжки 510 м зведені в 1640-ві рр.                                                                                | Більша частина стін та 3 з 5 веж було знищено більшовиками в 1930-ті рр. Нині мури відновляються.                                                                                |      |
| Успенський Александровський монастир («Александровська слобода») | Владимирська область, Александров         | Архітектурний ансамбль в осн. XVI — XVII ст. Муровані стіни та вежі зведено наприкінці XVII ст.                                                                                | Іноді монастир називають місцевим «кремлем».                                                                                |      |
| Спасо-Євфимієвський монастир                                     | Володимирська область, Суздаль            | Архітектурний ансамбль XVI — XVII ст. Муровані стіни довжиною бл. 1200 м та вежі зведено в 1670-ті — 1680-ті рр.                                                                                | Монастир фактично був цитаделлю міста, бо власне Суздальський кремль не мав мурованих укріпленнь. В царські, пізніше в радянські часи, він слугував в'язницею. Пам'ятка ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Богоявленсько-Анастасіїн монастир                                | Кострома                                  | Пам'ятка архітектури XVI — XIX ст. Муровані стіни з 6 вежами збудовано в 1642—1648 рр.                                                                                | Майже всі стіни та вежі знищені в XIX — XX ст. До нашого часу залишилась лише одна вежа, спотворена перебудовою в XIX ст.                                                                                |      |
| Іпатіївський монастир                                            | Кострома                                  | Історично поділяється на Старе і Нове міста. Муровані стіни та вежі Старого міста будувались в 1586—1590, 1621—1623 рр., Нового міста — в 1642—1645 рр..                                                                                |                                                                                |      |
| Толзький монастир                                                | Ярославль, Толга                          | Монастирські стіни та вежі зведені в 1690-ті рр. митрополитом Іоною (Сисоєвичем).                                                                                |                                                                                |      |
| Ярославський кремль ("Рублене місто")                            | Ярославль                                 | Муровані стіни кремля з 16 вежами зведено в 1640-ві — 1670-ті рр.                                                                                | Кремль майже повністю знищено наприкінці XVIII ст., до наших часів залишились лише 2 поодинокі вежі — Вользька та Власьєвська (Знаменська). Залишки кремля — серед міських пам'яток ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Спасо-Преображенський монастир.                                  | Ярославль                                 | Пам'ятка архітектури XVI — XIX ст. Муровані стіни та вежі побудовано в 1560-ті — 1580-ті рр. і повністю перебудовано в 1621 — 1646 рр.                                                                                | Після численних перебудов XIX ст. від первісних мурів залишились лише ділянки стін та дві вежі. Цей монастирський комплекс іноді й називають "кремлем" Ярославля. Пам'ятка ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Ростовський архієрейський двір («Ростовський кремль»)            | Ярославська область, Ростов Великий       | Чудово збережений архітектурний ансамбль, в осн. XVI — XVII ст. Стіни та вежі збудовано в 1670 — 1683 рр. ростовським митрополитом Іоною (Сисоєвичем).                                                                                | До «кремлівського» двору з двох боків приєднано ділянки слабких мурованих огорож. Мури ж власно «кремля» мають 7 високих веж та дві надбрамні церкви-фортеці.                                                                                |      |
| Борисоглібський монастир                                         | Ярославська область, Борисоглібський      | Чудово збережений великий монастир-фортеця XVI — XVII ст. Муровані стіни засновано в 1545 р., але сучасні зведено в 1650-ті — 1680-ті рр. митрополитом Іоною (Сисоєвичем).                                                                                | Довжина стін — 1040 м., вони мають дві надбрамні церкви-фортеці та 10 веж.                                                                                |      |
| Микитський монастир                                              | Ярославська область, Переславль-Залєський | Архітектурний комплекс XVI — XIX ст. Муровані стіни та вежі зведено в 1560-ті рр., перебудовувались.                                                                                | Монастир фактично слугував твердинею міста, бо сама Переславльська фортеця була дерев'яною.                                                                                |      |
| Троїцький Калязинський монастир                                  | Тверська область, Калязін                 | Архітектурний комплекс XVI — XVIII ст. Муровані стіни довжиною бл. 700 м з 6 вежами збудовано в 1644 — 1648 рр. майстрами І. та М. Шарутіними.                                                                                | Монастир повністю зруйновано більшовиками в 1939 р.                                                                                |      |
| Смоленська фортеця                                               | Смоленськ                                 | Величезна фортеця з довжиною стін 6,5 км та з 38 вежами збудована в 1596 — 1602 рр. майстром Ф. С. Конем.                                                                                | Поступово розбиралася в XVIII — XX ст. До нашого часу дійшли великі фрагменти муру з 17 вежами.                                                                                |      |
| Вяземька фортеця                                                 | Смоленська область, Вязьма                | Мала дерев'яні стіни та муровані вежі (1632 р.).                                                                                | Зруйнована в XVIII ст. До нашого часу збереглась лише одна вежа — Спасська.                                                                                |      |
| Пафнутьєво-Боровський монастир                                   | Калузька область, Боровськ                | Архітектурний комплекс XVI — XVIII ст. Муровані стіни з 6 вежами закладено в 1535 р., зведено у другій половині XVI ст.                                                                                | Довжина стін — 673 м.                                                                                |      |
| Тульский кремль                                                  | Тула                                      | Архітектурний комплекс XVI — XX ст. Муровані стіни з 9 вежами побудовано в 1514 — 1521 рр.                                                                                | Довжина стін — 1066 м.                                                                                |      |
| Новгородська фортеця                                             | Великий Новгород                          | Складалася з кремля та міських укріплень. Мурований Новгородский кремль («Детинець») закладено в 1333 р., в 1484 — 1490 рр. зведено заново Іваном ІІІ. Добре зберігся до нашого часу, хоча в XVII — XIX ст. багато разів перебудовувався та реконструйовувався.                                                                     | Довжина стін кремля — 1,5 км. Із 12 веж кремля втрачені часом 3. Нині кремль — архітектурний ансамбль XI — XIX ст., пам'ятка ЮНЕСКО. А от з численних кам'яних веж міських укріплень (1391 р., перебудовані в 1502 — 1504 рр.) залишилась лише одна — Біла (Олексіївська) вежа.                                                                                |      |
| Фортеця Ниєншанц (Канці, Шлотбург)                               | Санкт-Петербург                           | Попередниця міста. Заснована шведами в 1611 р., добудована в 1677 р.                                                                                | Муровано-земляна фортеця бастіонного типу. В 1703 р. взято штурмом, знищено бл. 1717 р.                                                                                |      |
| Петропавлівська фортеця                                          | Санкт-Петербург                           | Фортеця муровано-земляна, бастіонного типу. Закладено в 1703 р., сучасного вигляду дістала в 1740-ві — 1780-ті рр. Нині це великий архітектурний комплекс XVIII — початку XX ст.                                                                                | У царські часи слугувала також в'язницею із жорстоким режимом. Пам'ятка ЮНЕСКО. Її окремо розташований кронверк (побудований в XIX ст.) нині займає Артилерійський музей.                                                                                |      |
| Фортеця Кронштадт                                                | Санкт-Петербург, Кронштадт                | Мури — численні форти та батареї, закладені в 1723 р. З XVIII по XX ст. фортеця — головна твердиня столиці — постійно перебудовувалась та вдосконалювалась.                                                                                | Більшість фортів на острові Котлін та на південному березі Балтики побудовано наприкінці XIX — на початку XX ст. Нині Кронштадт — пам'ятка ЮНЕСКО, хоча більшість укріплень у занедбаному стані.                                                                                |      |
| Виборзька фортеця                                                | Ленінградська область, Виборг             | Складалась із замку та міських укріплень. Замок закладено в 1293 р. (сучасного вигляду набув у XV — XVII ст.), міські мури зведено в 1470-ті рр. і перебудовано в 1690-ті рр.                                                                                | Сам Виборзький замок непогано зберігся до нашого часу, а від міських укріплень залишились лише 2 вежі — «Кругла» та «вежа Ратуші».                                                                                |      |
| Староладозька фортеця                                            | Ленінградська область, Стара Ладога       | Перша мурована фортеця побудована ще наприкінці IX ст. варягами. На початку XII ст. зведена знову, потім перебудована в XVI ст.                                                                                | У XVIII — XIX ст. занепала і зруйнувалась. Збереглись 2 вежі (реконструйовані в радянські часи), частина стін та церква Георгія (1160-ті рр.).                                                                                |      |
| Фортеця Орешек (Нотебург, Шліссельбург)                          | Ленінградська область, Шліссельбург       | Мури закладено в 1352 р. Фортецю перебудовано наприкінці XV ст., потім шведами в XVII ст.                                                                                | З початку XVIII ст. — в'язниця з особливо жорстоким режимом. Пошкоджена під час війни, частково реконструйована в первісних формах.                                                                                |      |
| Івангородська фортеця                                            | Ленінградська область, Івангород          | Закладена в 1492 р., перебудована в середині XVI ст. Нині архітектурний комплекс XV — XVIII ст.                                                                                | Дуже пошкоджена гітлеровцями в 1944 р., проте збереглась в основних своїх частинах.                                                                                |      |
| Фортеця Копорьє                                                  | Ленінградська область, Копорьє            | Кам'яну фортецю закладено в 1280 р., перебудовувалась в 1297 р. та на початку XVI ст.                                                                                | Від фортеці залишились залишки стін з 4 вежами.                                                                                |      |
| Фортеця Ям                                                       | Ленінградська область, Кінгісепп          | Закладено в 1384 р., перебудованао XV — XVI ст.                                                                                | Повністю зруйновано в 1681 р. Нині не існує.                                                                                |      |
| Фортеця Корела (Кексгольм)                                       | Ленінградська область, Приозерськ         | Закладено в 1310 р., перебудовано в XV — XVI ст.                                                                                | Від фортеці залишились рештки стін і однієї з веж.                                                                                |      |
| Псковська фортеця                                                | Псков                                     | Колись це була найміцніша фортеця Росії — до її складу входили муровані Кремль («Кром») (1337 р.), Довмонтове місто (XIV — XV ст.), два ряди міських укріплень (XV — XVII ст.). Усього було 9,5 км стін та 40 веж.                                                                                | Поруйнована часом фортеця була відреставрована та реконструйована в 1960-ті рр. Краще зберігся комплекс Кремля та Довмонтова міста. Від міських укріплень залишились розрізнені вежі та фрагменти ділянок стін.                                                                                |      |
| Гдовська фортеця                                                 | Псковська область, Гдов                   | Стіни та вежі були побудовані в 1431 — 1434 рр.                                                                                | Поступово руйнувалась з XVII по XX ст. Нині залишились лише рештки стін.                                                                                |      |
| Ізборська фортеця                                                | Псковська область, Старий Ізборськ        | Закладена ще в XII ст. Муровані стіни з 6 вежами побудовано наново в 1330-ті рр., пізніше обновлялись і перебудовувались. Довжина стін - бл. 850 м.                                                                                | Фортеця дуже поруйнована часом, проте зберегла всі основні свої частини. Микольский собор у фортеці — 1330-х рр., дзвіниця — XIX ст.                                                                                |      |
| Псково-Печерський монастир                                       | Псковська область, Печори                 | Муровані стіни з 10 вежами (збереглося 9) побудовані в основному в 1557 — 1565 рр.                                                                                | Довжина стін — 810 м. В XVI — на початку XVIII ст. витримав напади шведів.                                                                                |      |
| Островська фортеця                                               | Псковська область, Остров                 | Побудована наприкінці XIV ст., в XV — на початку XVI ст. перебудовувалась, занепала наприкінці XVII ст.                                                                                | Залишки стін майже повністю знищено під час війни. Залишилась лише Микольська церква (1543 р.).                                                                                |      |
| Порховська фортеця                                               | Псковська область, Порхов                 | Закладена в 1387 p., добудовувалась в XV ст. Невелика фортеця з 3 вежами, церквою (XV — XVIII ст.) та дзвіницею (XIX ст.).                                                                                | Нині в дуже занедбаному стані.                                                                                |      |
| Кенігсберзький замок.                                            | Калінінград                               | Закладений в 1255 р. Багато разів перебудовувався в XIV - XVIII ст.                                                                                | В замковій капеллі проходила коронація королів Пруссії. Поруйнований в 1944 - 1945 рр. Руїни остаточно знесено в 1956 - 1957 рр.                                                                                |      |
| Соловецький монастир                                             | Архангельська область, Соловецькі острови | Архітектурний ансамбль XVI — XVIII ст. Муровані стіни та вежі збудовано в 1582 — 1594 рр.(майстро Трифон).                                                                                | Витримав численні напади ворогів в XVI — XIX ст. В царські часи слугував тюрмою, в радянські — концентраційним табором. Нині — пам'ятка ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Новодвінська фортеця                                             | поблизу Архангельська                     | Муровано-земляна фортеця бастіонного типу. Збудована до 1700—1714 рр..                                                                                | Дійшла до нашого часу в дуже руїнованому вигляді.                                                                                |      |
| Фортеця Купецького двора                                         | Архангельськ                              | Укріплений торговельний комплекс будувався в 1668 — 1684 рр. (М.Анцин, Д. М. Старцев).                                                                                | Після численних перебудов та руйнуваннь 1770-х рр. — початку XX ст. від фортеці залишились лише залишки з 2 дуже перебудованими вежами.                                                                                |      |
| Кирило-Білозерський монастир                                     | Вологодська область, Кирилов              | Великий монастир-фортеця, ансамбль XV — XVII ст. Монастир історично поділяється на Старе та Нове міста. Старе місто складається з двох монастирів — Успенського («Великого») та Іванівського («Малого»). Стіни Успенського монастиря зведені в 1523 — 1557 рр., Іванівського — наприкінці XVI ст., Нового міста — в 1653 — 1682 рр. | В 1612 — 1616 рр. стіни Старого міста витримали кілька облог та штурмів польсько-литовських військ. Нині музей-заповідник.                                                                                |      |
| Вологодський кремль                                              | Вологда                                   | Мури будувались в 1566 — 1571 рр., але кам'яними були лише половина стін та 11 з 23 веж.                                                                                | Кам'яні частини розібрані в XVIII ст. (остаточно — в 1823 р.).                                                                                |      |
| Вологодський архієрейський двір                                  | Вологда                                   | Архітектурний комплекс XVII — XVIII ст. Стіни з 4 вежами збудовано в 1671 — 1675 рр.                                                                                | Комплекс церковних та світських споруд. Ансамбль розташований в самому центрі колишнього Вологодського кремля, в давні часи він був цитаделлю міста. В XVIII ст. стіни частково перебудовано, одна з веж — повністю втрачена.                                                                                |      |
| Спасо-Прилуцький монастир                                        | Вологда, Прилуки                          | Ансамбль монастиря зведений в основному в XVI — XVIII ст. Стіни з 5 вежами збудовано в 1640 — 1656 рр.                                                                                | Довжина муру — 950 м.                                                                                |      |
| Макаріївський Жовтоводський монастир                             | Нижньогородська область, Макарьєво        | Архітектурний комплекс XVII ст. Стіни та вежі збудовано в 1662 - 1667 рр.                                                                                | В XVII — XIX ст. біля стін монастиря проходив всеросійський Макаріївський ярмарок.                                                                                |      |
| Нижегородський кремль                                            | Нижній Новгород                           | Архітектурний комплекс XVI — XX ст. Стіни та вежі збудовано в 1500 — 1515 рр. італійцем Петром Фрязіним (Пьєтро Франческо).                                                                                | Довжина стіни — близько 2 км. Із 13 веж до нашого часу збережено 12.                                                                                |      |
| Казанський кремль                                                | Казань                                    | Архітектурний комплекс XVI — XXI ст. Стіни та вежі будувались в 1552 — 1560 рр. (Постнік Яковлєв) та наприкінці XVI ст.                                                                                | Довжина стіни — 1800 м. Із 13 веж 5 втрачено (повністю або частково) при перебудовах XVIII — XIX ст. Кремль — пам'ятка ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Сизранський кремль                                               | Самарська область, Сизрань                | Кам'яні стіни з 5 вежами будувались з 1683 р.                                                                                | Кремль майже повністю знищено в XVIII ст. Залишилась лише проїзна шатрова Спаська вежа.                                                                                |      |
| Азовська фортеця                                                 | Ростовська область, Азов                  | Земляна фортеця, з мурованими частинами, бастіонного типу. Зведена в 1770-ті — 1780-ті рр.                                                                                | Значна частина фортеці зруйнована часом.                                                                                |      |
| Астраханський кремль                                             | Астрахань                                 | Архітектурний комплекс XVI — XIX ст. Стіни з 6 вежами збудовано в 1582 — 1589 рр.                                                                                | Довжина стін — 1487 м.                                                                                |      |
| Дербентська фортеця.                                             | Дагестан, Дербент                         | Складається з цитаделі Нарин-Кала та міських укріплень (останні дійшли із значними втратами). Закладена Сасанідами в VI ст., з тих часів неодноразово перебудовувалась.                                                                                | Довжина стін — 3600 м. Нині — пам'ятка ЮНЕСКО.                                                                                |      |
| Тобольський кремль                                               | Тюменська область, Тобольськ              | Архітектурний комплекс XVII — XIX ст., єдиний в Сибіру мурований кремль. Стіни побудовані С.Ремезовим. Мури складаються з цитаделі — Купецького двору-фортеці (1702 — 1706 рр.) та зовнішніх стін (1708 — 1718 рр.).                                                                                | Частина зовнішніх стін втрачена в XVIII ст.                                                                                |      |

## Декоративні мури, що не мали оборонного характеру
У XVII - XVIII століттях за зразком середньовічних фортець було зведено мури декількох монастирів. Хоча старі дерев'яні монастирські стіни частіше мали озброєння, нові твердині оборонної функції вже не виконували.
| Назва                           | Місце розташування                        | Дата спорудження                                                                                | Примітки                                                                                | Фото |
| ------------------------------- | ----------------------------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ---- |
| Данилов монастир                | Москва                                    | Архітектурний ансамбль XVII - XIX ст. Мури з 7 вежами зведено наприкінці XVII ст.                                                                                |                                                                                |      |
| Спасо-Анроніков монастир        | Москва                                    | Архітектурний ансамбль XV - XIX ст. Мури та вежі зведено в 1747 - 1756 рр.                                                                                |                                                                                |      |
| Борисоглібський монастир        | Московська область, Дмитров               | Архітектурний комплекс головним чином початку XVI - XIX ст. Мурована огорожа з 4 вежами зведена в 1685 - 1689 рр.                                                                                |                                                                                |      |
| Богородице-Різдвяний монастир   | Володимирська область, Владимир           | Закладений ще у XII ст. Архітектурний комплекс склався у XVII - XIX ст. Мурована огорожа зведена наприкінці XVII ст.                                                                                | Хоча більшість монастирських споруд була знищена більшовиками у 1930-ті рр., огорожа вціліла до нашого часу у первісному вигляді. |      |
| Михайло-Архангельський монастир | Володимирська область, Юрьєв-Польський    | Монастирський комплекс XVI - XIX ст. Первісні мури зведені ще в 1530-ті рр., проте після численних перебудов XVII - XVIII ст. від них залишилась лише ділянка з трьома вежами.                                |                                                                                |      |
| Покровський монастир            | Володимирська область, Суздаль            | Монастирський комплекс початку XVI - XVIII ст. Мурована огорожа будувалась поступово, починаючи з першої половини XVI ст. Остаточно комплекс монастирських стін склався у першій половині XVIII ст..          |                                                                                |      |
| Миколо-Улейминський монастир    | Ярославська область, Улейма               | Архітектурний ансамбль головним чином XVII - початку XVIII ст. Муровані стіни зведено на початку XVIII ст.                                                                                |                                                                                |      |
| Спасо-Яковлевський монастир     | Ярославська область, Ростов Великий       | Архітектурний ансамбль XVII - XIX ст. Муровані стіни та вежі зведено наприкінці XVIII ст.                                                                                |                                                                                |      |
| Горицький монастир              | Ярославська область, Переславль-Залєський | Архітектурний ансамбль XVII - XVIII ст. Муровані стіни та вежі зведено наприкінці XVIII ст.                                                                                |                                                                                |      |
| Тихвинський Успенський монастир | Ленінградська область, Тихвин             | Архітектурний ансамбль початку XVI - XIX ст. Муровані стіни та вежі будувались поступово більше ста років, починаючи з середини XVII ст. За цей час монастирська фортеця втратила усіляке військове значення. |                                                                                |      |

## Галерея
- Спасо-Прилуцький монастир на гравюрі 1830-х рр.
- Кримська війна: англійські кораблі нападають на Соловецький монастир. Лубок.
- На території ростовського архієрейського двору-«кремля» проходили зйомки фільму «Іван Васильович змінює професію».
- Тобольський кремль. На передньому плані цитадель — Купецький двір.
- Смоленські мури на старовинній гравюрі В. Гондіуса (1636 р.).
- Александровський Успенський монастир на дореволюційному фото (С.Прокудін-Горський).
- Вигляд Ярославльського Спасо-Преображенського монастиря в XVII ст. Реконструкція.

title: Список мурованих фортець Росії

wikitext:
У цьому переліку наведено муровані твердині, що розташовані на теренах [[Росія|Росії]] — кам'яні [[Фортеця|фортеці]], [[Кремль|кремлі]], [[Замок (споруда)|замки]], укріплені [[монастир]]і. Список побудовано за географічним принципом. У ньому наведено як збережені до нашого часу (повністю або частково), так і втрачені споруди. Споруди, що вціліли більш або менш фрагментарно, позначено рожевим кольором. Об'єкти, що не збереглись повністю або не зберегли мурованих частин виділено сірим кольором. Для кожного об'єкта дається назва, місце розташування, дата спорудження [[Мур (архітектура)|мурів]], примітки, фото.

== Список мурованих фортець ==
{| class="wikitable"
|-
|style="background-color:#FFCCFF; width:6em;"|
| Споруди, що вціліли більш або менш фрагментарно.
|-
|style="background-color:#CCCCCC; width:6em;"|
| Об'єкти, що не збереглись повністю або не зберегли мурованих частин.
|}

{| class="wikitable sortable" width="100%"
! Назва
! Місце розташування
! Дата спорудження
! Примітки
! Фото
|-
|[[Московський кремль]]
|[[Москва]]
|Знаменитий архітектурний комплекс [[XIV]] — [[XX]] ст. Сучасні муровані стіни з 20 вежами зведено в [[1485]] — [[1495]] рр. Вежі дістали нинішнього вигляду після надбудов [[XVII]] ст. Загальна довжина стін — 2235 м.
|Мури [[Московський кремль|Кремля]] (як і значна кількість його [[храм]]ових та світських споруд) побудовано [[Італійці|італійцями]] — Алевізом Фрязіним Старим (Алоїзіо да Корезано), Петром Фрязіним (П'єтро Антоніо Соларі), Марком Фрязіним (Марко Руффо) та Антоном Фрязіним (Антоніо Джильярді)<ref name="московський кремль">{{Cite web|url=https://www.kreml.ru/ru/kremlin/towers/|title=Музеи Московского Кремля: ПОСЕТИТЕЛЯМ|website=www.kreml.ru|language=ru}}</ref>. Значні ділянки стін і деякі вежі дійшли у вигляді новобудов [[1780]]-х рр. та [[1812]] — [[1835]] рр. Нині — пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
|[[Файл:Kremlin birds eye view-1.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Мури Китай-міста
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Москва]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Зведені в [[1535]] — [[1538]] рр. [[Італійці|італійцем]] Петроком Малим Фрязіним (Пьєтро Франческо Аннібале).
|bgcolor="#FFCCFF"|Первісно при довжині 2527 м мур мав 12 башт. Перебудовувалась у [[XVII]] — [[XIX]] ст. Більшу частину мурів знищено [[Більшовики|більшовиками]] в [[1934]] — [[1935]] рр. та наприкінці [[1940]]-х рр. (ділянка вздовж [[Москва (річка)|Москви-ріки]]), залишились фрагменти муру<ref name="кітай-місто">{{Cite web|url=http://onfoot.ru/sights/memorab/172.html|title=Китай-город (Китайгородская стена)|website=onfoot.ru|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20071203232519/http://onfoot.ru/sights/memorab/172.html|archivedate=3 грудня 2007|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20071203232519/http://onfoot.ru/sights/memorab/172.html|date=2007-12-03}}</ref> та лише одна з веж.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Космодемьянские ворота.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Фортеця Білого міста
|[[Москва]]
|Зведена в [[1585]] — [[1591]] рр. майстром Ф. С. Конем. Її довжина — бл. 10 км.<ref name="біле місто">http://borodino2012.net/?p=1402</ref>, фортеця мала 28 глухих та 11 проїзних веж.
|Мури повністю розібрано в [[1760]]-ті рр.
|[[Файл:Vasnetsov Semiverhaya bashnya Belogo goroda.jpg|80px]]
|-
|[[Новодівочий монастир]]
|[[Москва]]
|Великий архітектурний ансамбль, в осн. [[XVI]] — [[XVII]] ст. Муровані стіни з 12 баштами зведено наприкінці [[XVI]] ст.<ref name="новодівочій">{{Cite web|url=https://hramy.ru/of_novdev.htm|title=Новодевичий монастырь|website=hramy.ru|language=ru}}</ref> та повністю перебудовані в стилі [[Російське бароко|наришкінського бароко]] в [[1688]] — [[1704]] рр.
|Нині — пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
| [[Файл:Novodevichy outside.JPG|80px]]
|-
|Донський монастир
|[[Москва]]
|Великий архітектурний ансамбль [[XVI]] — [[XVIII]] ст. Муровані стіни з 12 вежами, зведені в стилі [[Російське бароко|наришкінського бароко]] в [[1686]] — [[1711]] рр<ref name="донський монастир">{{Cite web|url=http://moscow.org/moscow_encyclopedia/33_donskoy_monastery.htm|title=Донской монастырь Москве|website=moscow.org|language=ru}}</ref>.
|
| [[Файл:Walls and towers of Donskoy Monastery 05.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Симонов монастир
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Москва]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Колись це був видатний архітектурний ансамбль [[XVI]] — [[XIX]] ст. Муровані стіни з 6 баштами зведено наприкінці [[XVI]] ст., повністю перебудовані в [[1630]]-ті рр.
|bgcolor="#FFCCFF"|Монастирський комплекс понищений [[Більшовики|більшовиками]] в [[1930]] р. Від мурів залишилась ділянка стін з 3 вежами<ref name="симонов1">{{Cite web|url=http://www.o-moskve.narod.ru/p33.html|title=Симонов монастырь|website=www.o-moskve.narod.ru|language=ru|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GHH8pdhm?url=http://www.o-moskve.narod.ru/p33.html|archivedate=1 травня 2013|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}}</ref><ref name="симонов2">{{Cite web|url=http://www.upr-juzhnoportovaja.ru/his1_3.html|title=Симонов монастырь|website=www.upr-juzhnoportovaja.ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20090321024106/http://www.upr-juzhnoportovaja.ru/his1_3.html|archivedate=21 березня 2009|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Simonov 1882.jpg|80px]]
|-
|Новоспасський монастир
|[[Москва]]
|Архітектурний ансамбль [[XVII]] — [[XIX]] ст. Стіни з 5 вежами збудовано в [[1640]]-ві рр<ref name="новоспасський монастир">{{Cite web|url=http://russian-temples.ru/articles/novospasskiy-monastyr.html|title=Новоспасский монастырь в Москве. История монастыря.|website=russian-temples.ru|language=ru}}</ref>.
|Стіни дещо поруйновано [[Більшовики|більшовиками]] в [[1930]]-ті рр., зараз реконструюються.
|[[Файл:Novospassky Monastery-3.jpg|80px]]
|-
|[[Троїце-Сергієва Лавра]]
|[[Московська область]], Сергіїв Посад
|Великий архітектурний ансамбль [[XV]] — [[XVIII]] ст. Монастирська фортеця з 10 вежами збудована в [[1540]]-ві рр., повністю перебудована в [[XVII]] ст.
|Слугувала [[цар]]ською резиденцією. Монастир в [[1608]] — [[1618]] рр. витримав численні ворожі напади й облоги<ref name="троїце-сергієва лавра">{{Cite web|url=https://lavra.ru/history/xvii/xvii.htm|title=История|website=lavra.ru|language=ru}}</ref>. Фортеця дуже добре збереглась, хоча деякі вежі спотворені перебудовами в [[XVIII]] — [[XIX]] ст. Пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
|[[Файл:Russia-Sergiev Posad-Troitse-Sergiyeva Lavra-Drying Tower-2.jpg|80px]]
|-
|Новоєрусалимський монастир.
|[[Московська область]], Істра
|Архітектурний ансамбль [[XVII]] — [[XVIII]] ст. Муровані стіни з 8 вежами зведено в [[1690]] — [[1694]] рр<ref name="новоєрусалимський монастир">{{Cite web|url=http://sobory.ru/article/index.html?object=00379|title=Истра. Новоиерусалимский монастырь|publisher=Народный каталог православной архитектуры|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20101130135811/http://sobory.ru/article/index.html?object=00379|archivedate=30 листопада 2010|deadurl=yes|accessdate=22 січня 2011}}</ref>.
|Ансамбль було дуже поруйновано німецькими військами в [[1941]] р., проте мури в основному вціліли.
|[[Файл:New Ierusalim-1.jpg|80px]]
|-
|Йосифо-Волоцький монастир
|[[Московська область]], Тєряєво
|Архітектурний комплекс в осн. [[XVI]] — [[XVII]] ст. Мури з 7 вежами побудовано в [[1543]] — [[1566]] рр. (і повністю перебудовано в [[1645]] — [[1688]] рр.).
|Монастирська фортеця добре збереглась до нашого часу<ref name="волоцький монастир">{{Cite web|url=https://iosif-vm.ru/monastery/architecture|title=Архитектурный ансамбль {{!}} Иосифо-Волоцкий Монастырь|website=iosif-vm.ru|language=ru}}</ref>.
|[[Файл:Joosef Volotskin luostari 2.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Миколо-Пешношський монастир
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Московська область]], Луговой
|bgcolor="#FFCCFF"|Комплекс споруд [[XVI]] — [[XIX]] ст. Муровані стіни з 7 вежами будувались в [[1680]]-ті рр.
|bgcolor="#FFCCFF"|Мури сильно перебудовані в [[XIX]] ст. Залишились окремі ділянки давніх стін, більшість веж перебудована<ref name="миколо-пешношський">{{Cite web|url=https://www.peshnosha.ru/index.php/menu-archive/69-2010-01-17|title=Николо-Пешношский монастырь|website=www.peshnosha.ru|language=ru}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Nikolo-peshnosh24890.p.jpg|80px]]
|-
|Савино-Сторожевський монастир
|[[Московська область]], Савина Слобода
|Чудово збережений ансамбль [[XV]] — [[XVIII]] ст. Муровані стіни з 7 вежами (1 знищено пізньою перебудовою) зведено в [[1650]] — [[1654]] рр.<ref name="савино-сторожевський">{{Cite web|url=https://savvastor.ru/pages/92.html/|title=Саввино-Сторожевский ставропигиальный мужской монастырь|website=savvastor.ru|language=ru}}</ref>
|До [[Катерина II (імператриця Росії)|катерининських]] часів монастир слугував [[цар]]ською резиденцією.
|[[Файл:Savvino-Storozhevsky Monastery 002.JPG|80px]]
|-
|Зарайський кремль
|[[Московська область]], [[Зарайськ]]
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XIX]] ст. Білокам'яно-цегляні стіни довжиною бл. 800 м з 7 вежами збудовані в [[1528]] — [[1531]] рр.
|Кремль непогано зберігся до нашого часу<ref name="зарайськ">http://zaraysk-grad.ru/content/about_town/kreml.html{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>.
|[[Файл:Zaraysk kremlin wall west.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Коломенський кремль
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Московська область]], [[Коломна]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XVIII]] ст. Муровані стіни довжиною 1640 м з 17 вежами побудовано в [[1525]] — [[1531]] рр. скоріш за все [[Італійці|італійськими]] майстрами<ref name="коломенський кремль">{{Cite web|url=http://town-kolomna.chat.ru/HIS/kreml.htm|title=Страничка по истории г. Коломна|website=town-kolomna.chat.ru|language=ru}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|Більшість мурів разібрані в [[XVIII]] — [[XIX]] ст. Залишились фрагменти стін з 7 вежами.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Kolomna 04-2014 img10 Kremlin.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Можайський кремль
|[[Московська область]], Можайськ
|В [[XVI]] ст. кам'яною була лише Микольська вежа. Муровані стіни та більшість веж побудовано в [[1624]] — [[1626]] рр<ref name="можайськ">{{Cite web|url=http://www.mozhaysk.ru/?tp=oldcity|title=Можайск - Общественный сайт Можайска и Можайского района. Можайск в древности|website=www.mozhaysk.ru|language=ru}}</ref>.
|Фортецю повністю знищено наприкінці [[XVIII]] ст. Нині не існує.
|[[Файл:Mozhkreml.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Серпухівський кремль
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Московська область]], Серпухів
|bgcolor="#FFCCFF"|Білокам'яні<ref name="серпухів">{{Cite web|url=http://www.serpuhov.ru/serpuhov/pages/24.html|title=История города Серпухова|publisher=Официальный сайт Администрации города Серпухова|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110101055215/http://serpuhov.ru/serpuhov/pages/24.html|archivedate=1 січня 2011|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110101055215/http://serpuhov.ru/serpuhov/pages/24.html|date=2011-01-01}}</ref> стіни кремля, довжиною 933 м були оздоблені 8 вежами. Побудовані в [[1552]] — [[1556]] рр.
|bgcolor="#FFCCFF"|Фортеця відбила напади [[Поляки|поляків]] та [[Запорозька Січ|запорожців]] в [[1609]] — [[1618]] рр. Розбиралась поступово, починаючи з [[XVIII]] ст. Нині залишились лише жалюгідні рештки.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Serpukhov-Kreml.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Висоцький монастир
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Московська область]], Серпухів
|bgcolor="#FFCCFF"|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XVII]] ст. Монастирські мури завдовжки 510 м<ref name="висоцький монастир">{{Cite web|url=http://visotskymonastir.ru/st_stens.php|title=Крепостные стены Высоцкого монастыря|website=visotskymonastir.ru|language=ru|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GHHJRXzA?url=http://visotskymonastir.ru/st_stens.php|archivedate=1 травня 2013|deadurl=yes|accessdate=22 січня 2011}}</ref> зведені в [[1640]]-ві рр.
|bgcolor="#FFCCFF"|Більша частина стін та 3 з 5 веж було знищено [[Більшовики|більшовиками]] в [[1930]]-ті рр. Нині мури відновляються.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:VisotskiyMonastery.jpg|80px]]
|-
|Успенський Александровський монастир («Александровська слобода»)
|[[Владимирська область]], [[Александров (Владимирська область)|Александров]]
|Архітектурний ансамбль в осн. [[XVI]] — [[XVII]] ст. Муровані стіни та вежі зведено наприкінці [[XVII]] ст<ref name="александров">{{Cite web|url=http://www.kreml.alexandrov.ru/rus/arch/arch2.html|title=Памятники Александровской Слободы|publisher=www.kreml.alexandrov.ru|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120218213446/http://www.kreml.alexandrov.ru/rus/arch/arch2.html|archivedate=2012-02-18|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}}</ref>.
|Іноді монастир називають місцевим «кремлем».
|[[Файл:Alexandrov Kremlin 00.jpg|80px]]
|-
|Спасо-Євфимієвський монастир
|[[Володимирська область]], [[Суздаль]]
|Архітектурний ансамбль [[XVI]] — [[XVII]] ст. Муровані стіни довжиною бл. 1200 м та вежі зведено в [[1670]]-ті — [[1680]]-ті рр<ref name="суздаль1">{{Cite web|url=https://suzdal.org.ru/Arhitect/spaso.htm|title=Спасо-Евфимиев монастырь|website=suzdal.org.ru|language=ru}}</ref><ref name="суздаль2">{{Cite web|url=http://www.suzdal360.ru/spaso.html|title=Суздаль - Спасо Евфимиев монастырь|website=www.suzdal360.ru|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20130426094513/http://www.suzdal360.ru/spaso.html|archive-date=2013-04-26|accessdate=2011-01-23}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130426094513/http://www.suzdal360.ru/spaso.html|date=2013-04-26}}</ref>.
|Монастир фактично був цитаделлю міста, бо власне [[Суздаль]]ський кремль не мав мурованих укріпленнь. В [[цар]]ські, пізніше в [[СРСР|радянські]] часи, він слугував в'язницею. Пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
|[[Файл:Spaso-YevfimiyevMonasteryFortress3.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Богоявленсько-Анастасіїн монастир
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Кострома]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Пам'ятка архітектури [[XVI]] — [[XIX]] ст. Муровані стіни з 6 вежами збудовано в [[1642]]—[[1648]] рр<ref name="кострома1">{{Cite web|url=http://kostromaru.ru/Arhitect/bogoyavlensk_mon.htm|title=Анастасиино-Богоявленский монастырь|website=kostromaru.ru|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20090705082720/http://kostromaru.ru/Arhitect/bogoyavlensk_mon.htm|archive-date=2009-07-05}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|Майже всі стіни та вежі знищені в [[XIX]] — [[XX]] ст. До нашого часу залишилась лише одна вежа, спотворена перебудовою в [[XIX]] ст.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Kostroma Bogojavlensky Bashnja-kolokolnja.jpg|80px]]
|-
|[[Іпатіївський монастир]]
|[[Кострома]]
|Історично поділяється на Старе і Нове міста. Муровані стіни та вежі Старого міста будувались в [[1586]]—[[1590]], [[1621]]—[[1623]] рр., Нового міста — в [[1642]]—[[1645]] рр.<ref name="іпатіївський монастир">{{Cite web|url=http://kip.net.ru/ipatiy-menu|title=Свято-Троицкий Ипатьевский монастырь|website=kip.net.ru|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20101218133000/http://kip.net.ru/ipatiy-menu|archivedate=18 грудня 2010|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}}</ref>.
|
|[[Файл:Ipatiev03.jpg|80px]]
|-
|Толзький монастир
|[[Ярославль]], Толга
|Монастирські стіни та вежі зведені в [[1690]]-ті рр<ref name="толзький монастир">{{Cite web|url=https://yaroslavlru.ru/Arhitect/tolgsk_mon.htm|title=Толгский монастырь|website=yaroslavlru.ru|language=ru}}</ref>. [[митрополит]]ом Іоною (Сисоєвичем).
|
|[[Файл:Tolga monastery 776.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Ярославський кремль ("Рублене місто")
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Ярославль]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Муровані стіни кремля з 16 вежами зведено в [[1640]]-ві — [[1670]]-ті рр.
|bgcolor="#FFCCFF"|Кремль майже повністю знищено наприкінці [[XVIII]] ст., до наших часів залишились лише 2 поодинокі вежі — Вользька та Власьєвська (Знаменська)<ref name="знаменська вежа">{{Cite web|url=http://wikimapia.org/13076848/ru/%D0%97%D0%BD%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F-%D0%B1%D0%B0%D1%88%D0%BD%D1%8F|title=Знаменская башня - Ярославль|website=wikimapia.org|language=ru}}</ref>. Залишки кремля — серед міських пам'яток [[ЮНЕСКО]].
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Yaroslavl State University, 6th corpus 2.JPG|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Спасо-Преображенський монастир.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Ярославль]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Пам'ятка архітектури [[XVI]] — [[XIX]] ст. Муровані стіни та вежі побудовано в [[1560]]-ті — [[1580]]-ті рр. і повністю перебудовано в [[1621]] — [[1646]] рр.
|bgcolor="#FFCCFF"|Після численних перебудов [[XIX]] ст. від первісних мурів залишились лише ділянки стін та дві вежі<ref name="ярославль">{{Cite web|url=http://www.yarmp.yar.ru/index.php/Стены_и_башни_Спасо-Преображенского_монастыря|title=Стены и башни Спасо-Преображенского монастыря|website=www.yarmp.yar.ru|language=ru|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GHHSnHJE?url=http://www.yarmp.yar.ru/index.php/Стены_и_башни_Спасо-Преображенского_монас|archivedate=1 травня 2013|deadurl=yes|accessdate=12 червня 2019}}</ref>. Цей монастирський комплекс іноді й називають "кремлем" [[Ярославль|Ярославля]]. Пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:08-09-16 Jaroslawl Kreml.JPG|80px]]
|-
|Ростовський архієрейський двір («Ростовський кремль»)
|[[Ярославська область]], Ростов Великий
|Чудово збережений архітектурний ансамбль, в осн. [[XVI]] — [[XVII]] ст. Стіни та вежі збудовано в [[1670]] — [[1683]] рр<ref name="ростов великий">{{Cite web|url=http://rostmuseum.ru/kremlin/archiKremlin.html|title=Архитектурные сооружения Ростовского кремля|website=rostmuseum.ru|language=ru|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GHHTfIjX?url=http://rostmuseum.ru/kremlin/archiKremlin.html|archivedate=1 травня 2013|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130310042635/http://rostmuseum.ru/kremlin/archiKremlin.html|date=2013-03-10}}</ref>. ростовським [[митрополит]]ом Іоною (Сисоєвичем).
|До «кремлівського» двору з двох боків приєднано ділянки слабких мурованих огорож. Мури ж власно «кремля» мають 7 високих веж та дві надбрамні церкви-фортеці.
|[[Файл:Rostov Kremlin 9667.jpg|80px]]
|-
|Борисоглібський монастир
|[[Ярославська область]], Борисоглібський
|Чудово збережений великий монастир-фортеця [[XVI]] — [[XVII]] ст. Муровані стіни засновано в [[1545]] р., але сучасні зведено в [[1650]]-ті — [[1680]]-ті рр. [[митрополит]]ом Іоною (Сисоєвичем).
|Довжина стін — 1040 м.<ref name="борисоглібський монастир">http://borisogleb.info/htm/monast.php?pageid=tutors&action=show&tutorid=41{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>, вони мають дві надбрамні церкви-фортеці та 10 веж.
|[[Файл:Стены и башни Борисоглебского монастыря.jpg|80px]]
|-
|Микитський монастир
|[[Ярославська область]], [[Переславль-Залєський]]
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XIX]] ст. Муровані стіни та вежі зведено в [[1560]]-ті рр., перебудовувались<ref name="микитський монастир">{{Cite web|url=https://pereslavlru.ru/Architecture/nikitskij.htm|title=Никитский монастырь|website=pereslavlru.ru|language=ru}}</ref>.
|Монастир фактично слугував твердинею міста, бо сама [[Переславль-Залєський|Переславльська]] фортеця була дерев'яною.
|[[Файл:Nikitsky.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Троїцький Калязинський монастир
|[[Тверська область]], Калязін
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XVIII]] ст. Муровані стіни довжиною бл. 700 м з 6 вежами збудовано в [[1644]] — [[1648]] рр. майстрами І. та М. Шарутіними<ref name="калязинський монастир">{{Cite web|url=http://hram-tver.narod.ru/troizkalyazm.html|title=ТРОИЦКИЙ МАКАРЬЕВ КАЛЯЗИНСКИЙ МОНАСТЫРЬ|website=hram-tver.narod.ru|language=ru|archiveurl=https://archive.today/20121225123640/hram-tver.narod.ru/troizkalyazm.html|archivedate=25 грудня 2012|deadurl=yes|accessdate=25 грудня 2012}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121120111840/http://hram-tver.narod.ru/troizkalyazm.html|date=2012-11-20}}</ref>.
|Монастир повністю зруйновано [[Більшовики|більшовиками]] в [[1939]] р.
|[[Файл:Makariev Abbey.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Смоленська фортеця
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Смоленськ]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Величезна фортеця з довжиною стін 6,5 км та з 38 вежами збудована в [[1596]] — [[1602]] рр<ref name="смоленськ">{{Cite web|url=http://www.russiancity.ru/books/b16.htm|title=Оборонительные сооружения Смоленска (до постройки крепости 1596-1602 гг.)|website=www.russiancity.ru|language=ru}}</ref>. майстром Ф. С. Конем.
|bgcolor="#FFCCFF"|Поступово розбиралася в [[XVIII]] — [[XX]] ст. До нашого часу дійшли великі фрагменти муру з 17 вежами.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:SmolenskKreml.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Вяземька фортеця
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Смоленська область]], [[Вязьма]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Мала дерев'яні стіни та муровані вежі ([[1632]] р.)<ref name="вязьма">{{Cite web|url=http://vyazma-market.ru/action/news/nid/186/|title=Вяземская крепость {{!}} Разное|website=vyazma-market.ru|language=ru}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|Зруйнована в [[XVIII]] ст. До нашого часу збереглась лише одна вежа — Спасська.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Spasskaya Tower, Vyazma.jpg|80px]]
|-
|Пафнутьєво-Боровський монастир
|[[Калузька область]], [[Боровськ]]
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XVIII]] ст. Муровані стіни з 6 вежами закладено в [[1535]] р., зведено у другій половині [[XVI]] ст<ref name="боровський">{{Cite web|url=http://www.pafnuty-abbey.ru/towers/|title=Боровский Монастырь|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20100623044034/http://www.pafnuty-abbey.ru/towers/|archivedate=2010-06-23|deadurl=yes|accessdate=22 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100623044034/http://www.pafnuty-abbey.ru/towers/|date=2010-06-23}}</ref>.
|Довжина стін — 673 м.
|[[Файл:Pafnutievo-Borovskiy Monastery Tower.jpg|80px]]
|-
|Тульский кремль
|[[Тула]]
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XX]] ст. Муровані стіни з 9 вежами<ref name="тульський кремль">{{Cite web|url=http://www.gotula.ru/tula/28.htm|title=Музей «Тульский Кремль»|website=www.gotula.ru|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20130307124146/http://www.gotula.ru/tula/28.htm|archive-date=2013-03-07|accessdate=2011-01-23}}</ref> побудовано в [[1514]] — [[1521]] рр.
|Довжина стін — 1066 м.
|[[Файл:Tula Kremlin.JPG|80px]]
|-
|Новгородська фортеця
|[[Великий Новгород]]
|Складалася з кремля та міських укріплень. Мурований Новгородский кремль («Детинець») закладено в [[1333]] р., в [[1484]] — [[1490]] рр. зведено заново [[Іван III Васильович|Іваном ІІІ]]<ref name="новгород">{{Cite web|url=https://www.novgorod.ru/read/information/sightseen/novgorod/detinec/|title=Новгородский Кремль - Детинец|website=Новгород.ру|language=ru}}</ref>. Добре зберігся до нашого часу, хоча в [[XVII]] — [[XIX]] ст. багато разів перебудовувався та реконструйовувався.
|Довжина стін кремля — 1,5 км. Із 12 веж кремля втрачені часом 3. Нині кремль — архітектурний ансамбль [[XI]] — [[XIX]] ст., пам'ятка [[ЮНЕСКО]]. А от з численних кам'яних веж міських укріплень ([[1391]] р., перебудовані в [[1502]] — [[1504]] рр.) залишилась лише одна — Біла (Олексіївська) вежа.
|[[Файл:Novgorod Kremlin 08 View from Volkhov.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Фортеця Ниєншанц (Канці, Шлотбург)
|[[Санкт-Петербург]]
|Попередниця [[Санкт-Петербург|міста]]. Заснована [[Шведи|шведами]] в [[1611]] р.<ref name="ниєншанц">{{Cite web|url=http://www.nevariver.ru/nien.php|title=НИЕНШАНЦ — ШВЕДСКАЯ КРЕПОСТЬ НА НЕВЕ|website=www.nevariver.ru|language=ru}}</ref>, добудована в [[1677]] р.
|Муровано-земляна фортеця бастіонного типу. В [[1703]] р. взято штурмом, знищено бл. [[1717]] р.
|[[Файл:Nyenschantz model.jpg|80px]]
|-
|[[Петропавлівська фортеця]]
|[[Санкт-Петербург]]
|Фортеця муровано-земляна, бастіонного типу. Закладено в [[1703]] р.<ref name="петропавівська фортеця">{{Cite web|url=http://www.spbmuseum.ru/peterpaul/history/|title=Историко-архитектурный очерк|website=www.spbmuseum.ru|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20101216020732/http://www.spbmuseum.ru/peterpaul/history/|archivedate=16 грудня 2010|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101216020732/http://www.spbmuseum.ru/peterpaul/history/|date=2010-12-16}}</ref>, сучасного вигляду дістала в [[1740]]-ві — [[1780]]-ті рр. Нині це великий архітектурний комплекс [[XVIII]] — початку [[XX]] ст.
|У [[цар]]ські часи слугувала також в'язницею із жорстоким режимом. Пам'ятка [[ЮНЕСКО]]. Її окремо розташований кронверк (побудований в [[XIX]] ст.) нині займає [[Військово-історичний музей артилерії, інженерних військ і військ зв'язку|Артилерійський музей]].
|[[Файл:Petropavlovskaia Krepost aerial.jpg|80px]]
|-
|Фортеця Кронштадт
|[[Санкт-Петербург]], [[Кронштадт]]
|Мури — численні форти та батареї, закладені в [[1723]] р. З [[XVIII]] по [[XX]] ст. фортеця — головна твердиня [[Санкт-Петербург|столиці]] — постійно перебудовувалась та вдосконалювалась.
|Більшість фортів на острові Котлін та на південному березі [[Балтійське море|Балтики]] побудовано наприкінці [[XIX]] — на початку [[XX]] ст. Нині [[Кронштадт]] — пам'ятка [[ЮНЕСКО]], хоча більшість укріплень у занедбаному стані.
|[[Файл:Kronstadt from east to west with a Cruiseship 0108.JPG|80px]]
|-
|Виборзька фортеця
|[[Ленінградська область]], [[Виборг]]
|Складалась із [[Виборзький замок|замку]] та міських укріплень. [[Виборзький замок|Замок]] закладено в [[1293]] р<ref name="виборг">{{Cite web|url=http://www.nortfort.ru/vyborg/|title=История Выборга - города и крепости - Северные Крепости|website=- Северные Крепости|language=ru}}</ref>. (сучасного вигляду набув у [[XV]] — [[XVII]] ст.), міські мури зведено в [[1470]]-ті рр. і перебудовано в [[1690]]-ті рр.
|Сам [[Виборзький замок]] непогано зберігся до нашого часу, а від міських укріплень залишились лише 2 вежі — «Кругла» та «вежа Ратуші».
|[[Файл:Vyborg castle.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Староладозька фортеця]]
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Ленінградська область]], [[Стара Ладога]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Перша мурована фортеця побудована ще наприкінці [[IX]] ст.<ref name="стара ладога">{{Cite web|url=http://www.nortfort.ru/ladoga/|title=История Старой Ладоги (Ладожской крепости) - Северные Крепости|website=- Северные Крепости|language=ru}}</ref> [[Варяги|варягами]]. На початку [[XII]] ст. зведена знову, потім перебудована в [[XVI]] ст.
|bgcolor="#FFCCFF"|У [[XVIII]] — [[XIX]] ст. занепала і зруйнувалась. Збереглись 2 вежі (реконструйовані в [[СРСР|радянські]] часи), частина стін та [[Георгіївська церква (Стара Ладога)|церква Георгія]] ([[1160]]-ті рр.).
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:LadogaKrepost.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Фортеця Орешек (Нотебург, Шліссельбург)
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Ленінградська область]], [[Шліссельбург]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Мури закладено в [[1352]] р. Фортецю перебудовано наприкінці [[XV]] ст.<ref name="шліссельбург">{{Cite web|url=http://www.nortfort.ru/shlissel/|title=История крепости Орешек - Нотебург - Шлиссельбург - Северные Крепости|website=- Северные Крепости|language=ru}}</ref>, потім [[Шведи|шведами]] в [[XVII]] ст.
|bgcolor="#FFCCFF"|З початку [[XVIII]] ст. — в'язниця з особливо жорстоким режимом. Пошкоджена під час [[німецько-радянська війна|війни]], частково реконструйована в первісних формах.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Fortress Oreshek.jpg|80px]]
|-
|[[Івангородська фортеця]]
|[[Ленінградська область]], [[Івангород (місто)|Івангород]]
|Закладена в [[1492]] р.<ref name="івангород">{{Cite web|url=http://www.nortfort.ru/ivangorod/|title=Крепость Ивангород - Северные Крепости|website=- Северные Крепости|language=ru}}</ref>, перебудована в середині [[XVI]] ст. Нині архітектурний комплекс [[XV]] — [[XVIII]] ст.
|Дуже пошкоджена гітлеровцями в [[1944]] р., проте збереглась в основних своїх частинах.
|[[Файл:Ivangorod-2008-1.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Фортеця Копорьє
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Ленінградська область]], Копорьє
|bgcolor="#FFCCFF"|Кам'яну фортецю закладено в [[1280]] р.<ref name="копорьє">{{Cite web|url=http://www.nortfort.ru/koporje/|title=История Копорской крепости - Северные Крепости|website=- Северные Крепости|language=ru}}</ref>, перебудовувалась в [[1297]] р. та на початку [[XVI]] ст.
|bgcolor="#FFCCFF"|Від фортеці залишились залишки стін з 4 вежами.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Kaprion linna, toukokuu 2006.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Фортеця Ям
|[[Ленінградська область]], [[Кінгісепп]]
|Закладено в [[1384]] р.<ref name="фортеця ям">{{Cite web|url=http://wikimapia.org/1374975/ru/place|title=Кингисепп|website=wikimapia.org|language=ru}}</ref>, перебудованао [[XV]] — [[XVI]] ст.
|Повністю зруйновано в [[1681]] р. Нині не існує.
|[[Файл:Jaaman linna.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Корела (фортеця)|Фортеця Корела (Кексгольм)]]
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Ленінградська область]], Приозерськ
|bgcolor="#FFCCFF"|Закладено в [[1310]] р., перебудовано в [[XV]] — [[XVI]] ст.
|bgcolor="#FFCCFF"|Від фортеці залишились рештки стін і однієї з веж<ref name="корела">{{Cite web|url=http://www.nortfort.ru/keksgolm/|title=История крепости Карела-Кексгольм - Северные Крепости|website=- Северные Крепости|language=ru}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Kexholm.jpg|80px]]
|-
|Псковська фортеця
|[[Псков]]
|Колись це була найміцніша фортеця [[росія|Росії]] — до її складу входили муровані [[Псковський кремль|Кремль]] («Кром») ([[1337]] р.), Довмонтове місто ([[XIV]] — [[XV]] ст.), два ряди міських укріплень ([[XV]] — [[XVII]] ст.). Усього було 9,5 км стін та 40 веж<ref name="псковський кремль">{{Cite web|url=http://www.culture.pskov.ru/ru/objects/object/172|title=Наследие Земли Псковской/ Культура и история Пскова и Псковской области. Достопримечательности, туристическая инфраструктура|website=www.culture.pskov.ru|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20070629045542/http://www.culture.pskov.ru/ru/objects/object/172|archive-date=2007-06-29}}</ref>.
|Поруйнована часом фортеця була відреставрована та реконструйована в [[1960]]-ті рр. Краще зберігся комплекс [[Псковський кремль|Кремля]] та Довмонтова міста. Від міських укріплень залишились розрізнені вежі та фрагменти ділянок стін.
|[[Файл:Pskov asv07-2018 Kremlin before sunset.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Гдовська фортеця
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Псковська область]], [[Гдов]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Стіни та вежі були побудовані в [[1431]] — [[1434]] рр.
|bgcolor="#FFCCFF"|Поступово руйнувалась з [[XVII]] по [[XX]] ст. Нині залишились лише рештки стін<ref name="гдов">{{Cite web|url=https://mos-holidays.ru/gdov/|title=Гдов|website=Куда сходить в Москве|language=ru}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Gdov.Kremlin wall.20100803.DSC 0594.JPG|80px]]
|-
|[[Ізборська фортеця]]
|[[Псковська область]], Старий Ізборськ
|Закладена ще в [[XII]] ст. Муровані стіни з 6 вежами побудовано наново в [[1330]]-ті рр., пізніше обновлялись і перебудовувались. Довжина стін - бл. 850 м<ref name="ізборськ">{{Cite web|url=http://museum-izborsk.ru/sights/fortress|title=Изборская крепость|website=museum-izborsk.ru|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20081101015702/http://museum-izborsk.ru/sights/fortress|archivedate=1 листопада 2008|deadurl=yes|accessdate=22 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081101015702/http://museum-izborsk.ru/sights/fortress|date=2008-11-01}}</ref>.
|Фортеця дуже поруйнована часом, проте зберегла всі основні свої частини. Микольский собор у фортеці — [[1330]]-х рр., дзвіниця — [[XIX]] ст.
|[[Файл:Izborsk fortress in winter.jpg|80px]]
|-
|Псково-Печерський монастир
|[[Псковська область]], Печори
|Муровані стіни з 10 вежами (збереглося 9) побудовані в основному в [[1557]] — [[1565]] рр.
|Довжина стін — 810 м. В [[XVI]] — на початку [[XVIII]] ст. витримав напади [[Шведи|шведів]]<ref name="псково-печерський">{{Cite web|url=http://www.nortfort.ru/pechory/|title=Печорский монастырь - Северные Крепости|website=- Северные Крепости|language=ru}}</ref>.
|[[Файл:Псково-Печёрский монастырь.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Островська фортеця
|[[Псковська область]], Остров
|Побудована наприкінці [[XIV]] ст., в [[XV]] — на початку [[XVI]] ст<ref name="остров">{{Cite web|url=http://www.culture.pskov.ru/ru/objects/object/75|title=Островская крепость|website=www.culture.pskov.ru|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20061029063005/http://www.culture.pskov.ru/ru/objects/object/75|archive-date=2006-10-29}}</ref>. перебудовувалась, занепала наприкінці [[XVII]] ст.
|Залишки стін майже повністю знищено під час [[німецько-радянська війна|війни]]. Залишилась лише Микольська церква ([[1543]] р.).
|[[Файл:Ostrov asv2018-07 img10.jpg|80px]]
|-
|Порховська фортеця
|[[Псковська область]], Порхов
|Закладена в [[1387]] p., добудовувалась в [[XV]] ст<ref>{{Cite web|url=http://www.culture.pskov.ru/ru/objects/object/65|title=Порховская крепость|website=www.culture.pskov.ru|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20070529025008/http://www.culture.pskov.ru/ru/objects/object/65|archive-date=2007-05-29}}</ref>. Невелика фортеця з 3 вежами, церквою ([[XV]] — [[XVIII]] ст.) та дзвіницею ([[XIX]] ст.).
|Нині в дуже занедбаному стані.
|[[Файл:Porkhov asv2018-07 img26.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Кенігсберзький замок.
|[[Калінінград]]
|Закладений в [[1255]] р. Багато разів перебудовувався в [[XIV]] - [[XVIII]] ст.
|В замковій капеллі проходила коронація королів [[Пруссія|Пруссії]]. Поруйнований в [[1944]] - [[1945]] рр. Руїни остаточно знесено в [[1956]] - [[1957]] рр.
|[[Файл:Koenigsberger Schloss Oben.jpg|80px]]
|-
|[[Соловецький монастир]]
|[[Архангельська область]], [[Соловецькі острови]]
|Архітектурний ансамбль [[XVI]] — [[XVIII]] ст. Муровані стіни та вежі збудовано в [[1582]] — [[1594]] рр.(майстро Трифон)<ref name="соловецький">{{Cite web|url=http://www.solovki-monastyr.ru/index.php?option=com_content&view=article&id=4:2009-12-14-19-00-35&catid=2:2009-12-14-14-40-49&Itemid=29|title=Пять столетий истории Соловецкого|website=solovki-monastyr.ru|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110519061109/http://www.solovki-monastyr.ru/index.php?option=com_content&view=article&id=4:2009-12-14-19-00-35&catid=2:2009-12-14-14-40-49&Itemid=29|archivedate=2011-05-19|deadurl=yes|accessdate=2011-01-23}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110519061109/http://www.solovki-monastyr.ru/index.php?option=com_content&view=article&id=4:2009-12-14-19-00-35&catid=2:2009-12-14-14-40-49&Itemid=29|date=2011-05-19}}</ref>.
|Витримав численні напади ворогів в [[XVI]] — [[XIX]] ст. В [[цар]]ські часи слугував тюрмою, в [[СРСР|радянські]] — концентраційним табором. Нині — пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
|[[Файл:Solovki-1--07.2004.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Новодвінська фортеця]]
|bgcolor="#FFCCFF"|поблизу [[Архангельськ]]а
|bgcolor="#FFCCFF"|Муровано-земляна фортеця бастіонного типу. Збудована до [[1700]]—[[1714]] рр.<ref name="новодвінська фортеця">{{Cite web |url=http://www.novodvinka.ru/page.php?id=4 |title=Архівована копія |accessdate=23 січня 2011 |archiveurl=https://www.webcitation.org/6GHHnngwg?url=http://www.novodvinka.ru/page.php?id=4 |archivedate=1 травня 2013 |deadurl=yes }}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|Дійшла до нашого часу в дуже руїнованому вигляді.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Novodvinskaya.krepost.vall.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Фортеця Купецького двора
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Архангельськ]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Укріплений торговельний комплекс будувався в [[1668]] — [[1684]] рр<ref name="архангельськ">{{Cite web|url=http://www.museum.ru/m933|title=Архангельский краеведческий музей|website=www.museum.ru|language=ru}}</ref>. (М.Анцин, Д. М. Старцев).
|bgcolor="#FFCCFF"|Після численних перебудов та руйнуваннь [[1770]]-х рр. — початку [[XX]] ст. від фортеці залишились лише залишки з 2 дуже перебудованими вежами.
|bgcolor="#FFCCFF"|
|-
|[[Кирило-Білозерський монастир]]
|[[Вологодська область]], [[Кирилов (місто)|Кирилов]]
|Великий монастир-фортеця, ансамбль [[XV]] — [[XVII]] ст. Монастир історично поділяється на Старе та Нове міста. Старе місто складається з двох монастирів — Успенського («Великого») та Іванівського («Малого»). Стіни Успенського монастиря зведені в [[1523]] — [[1557]] рр., Іванівського — наприкінці [[XVI]] ст., Нового міста — в [[1653]] — [[1682]] рр.
|В [[1612]] — [[1616]] рр. стіни Старого міста витримали кілька облог та штурмів [[Річ Посполита|польсько-литовських]] військ<ref name="кирило-білозерський">{{Cite web|url=http://www.kirmuseum.ru/visitor/history/|title=История монастыря|website=www.kirmuseum.ru|language=ru}}</ref>. Нині музей-заповідник.
|[[Файл:Kirillo-Belozersk view from lake.jpg|80px]]
|-bgcolor="#CCCCCC"
|Вологодський кремль
|[[Вологда]]
|Мури будувались в [[1566]] — [[1571]] рр., але кам'яними були лише половина стін та 11 з 23 веж.
|Кам'яні частини розібрані в [[XVIII]] ст. (остаточно — в [[1823]] р.)<ref name="вологда">{{Cite web|url=https://www.booksite.ru/fulltext/pos/ele/nie/phe/nom/en/37.htm|title=Из истории одного русского поселения|website=www.booksite.ru|language=ru}}</ref>.
|[[Файл:Вологда XVII в.jpg|80px]]
|-
|Вологодський архієрейський двір
|[[Вологда]]
|Архітектурний комплекс [[XVII]] — [[XVIII]] ст. Стіни з 4 вежами збудовано в [[1671]] — [[1675]] рр<ref name="вологодський">{{Cite web|url=http://www.cultinfo.ru/kremlin/|title=ВОЛОГОДСКИЙ КРЕМЛЬ|website=www.cultinfo.ru|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20130502204607/http://cultinfo.ru/kremlin/|archive-date=2013-05-02|accessdate=2011-01-23}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130502204607/http://cultinfo.ru/kremlin/|date=2013-05-02}}</ref>.
|Комплекс церковних та світських споруд. Ансамбль розташований в самому центрі колишнього Вологодського кремля, в давні часи він був цитаделлю міста. В [[XVIII]] ст. стіни частково перебудовано, одна з веж — повністю втрачена.
|[[Файл:Vologda - Kremlin square.jpg|80px]]
|-
|Спасо-Прилуцький монастир
|[[Вологда]], Прилуки
|Ансамбль монастиря зведений в основному в [[XVI]] — [[XVIII]] ст. Стіни з 5 вежами збудовано в [[1640]] — [[1656]] рр<ref name="спасо-прилуцький">{{Cite web|url=http://spas-priluki.orthodoxy.ru/monas/history.html|title=Спасо-Прилуцкий Димитриев монастырь|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140308030637/http://spas-priluki.orthodoxy.ru/monas/history.html|archivedate=2014-03-08|deadurl=yes|accessdate=22 січня 2011}} </ref>.
|Довжина муру — 950 м.
|[[Файл:Z Russia Vologda Spaso-Prilutsky Monastery 79.jpg|80px]]
|-
|Макаріївський Жовтоводський монастир
|[[Нижньогородська область]], Макарьєво
|Архітектурний комплекс [[XVII]] ст. Стіни та вежі збудовано в [[1662]] - [[1667]] рр<ref name="жовтоводський">{{Cite web|url=http://www.diveevo.ru/407/|title=Макарьевский монастырь|website=www.diveevo.ru|language=ru}}</ref>.
|В [[XVII]] — [[XIX]] ст. біля стін монастиря проходив [[Російська імперія|всеросійський]] Макаріївський ярмарок.
|[[Файл:Макарьево Свято-Троице-Макарьево-Желтоводский монастырь N56 05.402 E45 03.647.jpg|80px]]
|-
|Нижегородський кремль
|[[Нижній Новгород]]
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XX]] ст. Стіни та вежі збудовано в [[1500]] — [[1515]] рр<ref name="нижньогородський кремль">{{Cite web|url=http://www.museum.nnov.ru/kremlin/forms/list.phtml?id=300&part=4|title=Нижегородский Кремль|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110223092948/http://www.museum.nnov.ru/kremlin/forms/list.phtml?id=300&part=4|archivedate=2011-02-23|deadurl=yes|accessdate=22 січня 2011}} </ref>. [[Італійці|італійцем]] Петром Фрязіним (Пьєтро Франческо).
|Довжина стіни — близько 2 км. Із 13 веж до нашого часу збережено 12.
|[[Файл:Коромыслова башня.jpg|80px]]
|-
|Казанський кремль
|[[Казань]]
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XXI]] ст. Стіни та вежі будувались в [[1552]] — [[1560]] рр. ([[Іван Барма|Постнік Яковлєв]]) та наприкінці [[XVI]] ст<ref name="казанський кремль">{{Cite web|url=http://www.kazan-kremlin.ru/kremlin/architecture/1/|title=Комплекс оборонительных сооружений|language=ru|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GHHvRe4y?url=http://www.kazan-kremlin.ru/kremlin/architecture/1/|archivedate=1 травня 2013|deadurl=yes|accessdate=23 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130508041100/http://www.kazan-kremlin.ru/kremlin/architecture/1/|date=2013-05-08}}</ref>.
|Довжина стіни — 1800 м. Із 13 веж 5 втрачено (повністю або частково) при перебудовах [[XVIII]] — [[XIX]] ст. Кремль — пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
|[[Файл:Kazan Kremlin exterior view 08-2016 img3.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Сизранський кремль
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Самарська область]], [[Сизрань]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Кам'яні стіни з 5 вежами будувались з [[1683]] р.
|bgcolor="#FFCCFF"|Кремль майже повністю знищено в [[XVIII]] ст. Залишилась лише проїзна шатрова Спаська вежа<ref name="сизрань">{{Cite web|url=https://samara.vsedomarossii.ru/house/7614|title=Сызрань, "Спасская башня". Улица Советская. Информация о достопримечательности, фотографии|website=samara.vsedomarossii.ru|language=ru}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Syzran - Kreml.jpg|80px]]
|-
|bgcolor="#FFCCFF"|Азовська фортеця
|bgcolor="#FFCCFF"|Ростовська область, [[Азов (місто)|Азов]]
|bgcolor="#FFCCFF"|Земляна фортеця, з мурованими частинами, бастіонного типу. Зведена в [[1770]]-ті — [[1780]]-ті рр<ref name="азовська фортеця">{{Cite web|url=http://prorossiu.ru/?page_id=1498|title=Крепость Азов.|website=prorossiu.ru|language=ru}}</ref>.
|bgcolor="#FFCCFF"|Значна частина фортеці зруйнована часом.
|bgcolor="#FFCCFF"|[[Файл:Ramparts-azov-fortress.jpg|80px]]
|-
|Астраханський кремль
|[[Астрахань]]
|Архітектурний комплекс [[XVI]] — [[XIX]] ст. Стіни з 6 вежами збудовано в [[1582]] — [[1589]] рр<ref name="астраханський кремль">{{Cite web|url=http://astrakhan-musei.ru/akremlin|title=Астраханский кремль|language=ru|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110614132026/http://astrakhan-musei.ru/akremlin|archivedate=14 червня 2011|deadurl=yes|accessdate=22 січня 2011}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110614132026/http://astrakhan-musei.ru/akremlin|date=2011-06-14}}</ref>.
|Довжина стін — 1487 м.
|[[Файл:Krymskajabashnja.jpg|80px]]
|-
|Дербентська фортеця.
|[[Дагестан]], [[Дербент]]
|Складається з цитаделі Нарин-Кала<ref name="дербент">{{Cite web|url=http://www.topcastles.ru/russia/derbentskaya-krepost/|title=Нарын-Кала в Дербенте|language=ru|archive-url=https://web.archive.org/web/20121207022938/http://www.topcastles.ru/russia/derbentskaya-krepost/|archive-date=2012-12-07|url-status=dead|access-date=2011-01-23}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121207022938/http://www.topcastles.ru/russia/derbentskaya-krepost/|date=2012-12-07}}</ref> та міських укріплень (останні дійшли із значними втратами). Закладена [[Держава Сасанідів|Сасанідами]] в [[VI]] ст., з тих часів неодноразово перебудовувалась.
|Довжина стін — 3600 м. Нині — пам'ятка [[ЮНЕСКО]].
|[[Файл:Derbent summer.jpg|80px]]
|-
|Тобольський кремль
|[[Тюменська область]], [[Тобольськ]]
|Архітектурний комплекс [[XVII]] — [[XIX]] ст., єдиний в [[Сибір]]у мурований кремль. Стіни побудовані С.Ремезовим. Мури складаються з цитаделі — Купецького двору-фортеці ([[1702]] — [[1706]] рр.)<ref name="тобольський кремль">{{Cite web|url=https://geocaching.su/?pn=101&cid=3078|title=Тобольск - столица Сибири|website=geocaching.su|language=ru}}</ref> та зовнішніх стін ([[1708]] — [[1718]] рр.).
|Частина зовнішніх стін втрачена в [[XVIII]] ст.
|[[Файл:Тобольский кремль (1990-е годы).jpg|80px]]
|}

== Декоративні мури, що не мали оборонного характеру ==
У [[XVII]] - [[XVIII]] століттях за зразком середньовічних фортець було зведено мури декількох монастирів. Хоча старі дерев'яні монастирські стіни частіше мали озброєння, нові твердині оборонної функції вже не виконували.
{| class="wikitable sortable" width="100%"
! Назва
! Місце розташування
! Дата спорудження
! Примітки
! Фото
|-
|Данилов монастир
|[[Москва]]
|Архітектурний ансамбль [[XVII]] - [[XIX]] ст. Мури з 7 вежами зведено наприкінці [[XVII]] ст.
|
|[[Файл:Danilov.jpg|80px]]
|-
|Спасо-Анроніков монастир
|[[Москва]]
|Архітектурний ансамбль [[XV]] - [[XIX]] ст. Мури та вежі зведено в [[1747]] - [[1756]] рр.
|
|[[File:Andronikov Monastery 15.jpg|80px]]
|-
|[[Борисо-Глібський монастир (Дмитров)|Борисоглібський монастир]]
|[[Московська область]], Дмитров
|Архітектурний комплекс головним чином початку [[XVI]] - [[XIX]] ст. Мурована огорожа з 4 вежами зведена в [[1685]] - [[1689]] рр.
|
|[[Файл:Dmitrov-Monastery.jpg|80px]]
|-
|Богородице-Різдвяний монастир
|[[Володимирська область]], [[Владимир]]
|Закладений ще у [[XII]] ст. Архітектурний комплекс склався у [[XVII]] - [[XIX]] ст. Мурована огорожа зведена наприкінці [[XVII]] ст.
|Хоча більшість монастирських споруд була знищена більшовиками у [[1930]]-ті рр., огорожа вціліла до нашого часу у первісному вигляді.
|[[Файл:Rogdestvavladimir.jpg|80px]]
|-
|Михайло-Архангельський монастир
|[[Володимирська область]], Юрьєв-Польський
|Монастирський комплекс [[XVI]] - [[XIX]] ст. Первісні мури зведені ще в [[1530]]-ті рр., проте після численних перебудов [[XVII]] - [[XVIII]] ст. від них залишилась лише ділянка з трьома вежами.
|
|[[Файл:Юрьев-Польский.jpg|80px]]
|-
|Покровський монастир
|[[Володимирська область]], [[Суздаль]]
|Монастирський комплекс початку [[XVI]] - [[XVIII]] ст. Мурована огорожа будувалась поступово, починаючи з першої половини [[XVI]] ст. Остаточно комплекс монастирських стін склався у першій половині [[XVIII]] ст..
|
|[[Файл:Convent of Intercession.jpg|80px]]
|-
|Миколо-Улейминський монастир
|[[Ярославська область]], Улейма
|Архітектурний ансамбль головним чином [[XVII]] - початку [[XVIII]] ст. Муровані стіни зведено на початку [[XVIII]] ст.
|
|[[Файл:UleimaMonastery8.JPG|80px]]
|-
|Спасо-Яковлевський монастир
|[[Ярославська область]], Ростов Великий
|Архітектурний ансамбль [[XVII]] - [[XIX]] ст. Муровані стіни та вежі зведено наприкінці [[XVIII]] ст.
|
|[[File:Yakovlevsky-monastery-rear-view-winter.jpg|80px]]
|-
|Горицький монастир
|[[Ярославська область]], [[Переславль-Залєський]]
|Архітектурний ансамбль [[XVII]] - [[XVIII]] ст. Муровані стіни та вежі зведено наприкінці [[XVIII]] ст.
|
|[[Файл:Pereslavl-Goritsky museum.JPG|80px]]
|-
|Тихвинський Успенський монастир
|[[Ленінградська область]], [[Тихвин]]
|Архітектурний ансамбль початку [[XVI]] - [[XIX]] ст. Муровані стіни та вежі будувались поступово більше ста років, починаючи з середини [[XVII]] ст. За цей час монастирська фортеця втратила усіляке військове значення.
|
|[[File:Monas1.JPG|80px]]
|-
|}

== Галерея ==
<center><gallery perrow="4" mode="packed" widths="250" heights="200">
Файл:Prilutsky.jpg|Спасо-Прилуцький монастир на гравюрі 1830-х рр.
Файл:The British Attack of Solovetsky Monastery.jpg|[[Кримська війна]]: англійські кораблі нападають на [[Соловецький монастир]]. Лубок.

Файл:Rostov Kremlin 9674.jpg|На території ростовського архієрейського двору-«кремля» проходили зйомки фільму «[[Іван Васильович змінює професію]]».
Файл:Postrane 1T4Q7667.jpg|[[Тобольськ]]ий кремль. На передньому плані цитадель — Купецький двір.
Файл:Plan osadi Smolenska 1632-1633 1.JPG|[[Смоленськ]]і мури на старовинній гравюрі В. Гондіуса (1636 р.).
Файл:Alexandrov Kremlin 01.jpg|Александровський Успенський монастир на дореволюційному фото ([[Прокудін-Горський Сергій Михайлович|С.Прокудін-Горський]]).
File:Spassky Monastery (Yaroslavl) XVII.jpg|Вигляд [[Ярославль]]ського Спасо-Преображенського монастиря в XVII ст. Реконструкція.
</gallery></center>

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Джерела ==
{{col-begin}}
{{col-2}}
* [http://www.kreml.ru/ Державний Музей-заповідник «Московський Кремль»] {{ref-ru}}
* [https://web.archive.org/web/20110520000139/http://www.kazan-kremlin.ru/main/ Офіційний сайт Казанського кремля] {{ref-ru}}
* [https://web.archive.org/web/20110222060523/http://www.museum.nnov.ru/kremlin/ Нижньогородський кремль: архітектура, історія] {{ref-ru}}
* [http://spas-priluki.orthodoxy.ru/ Спасо-Прилуцький монастир: офіційний сайт] {{ref-ru}}
* [http://museum-izborsk.ru/ Ізборськ: історія, пам'ятки архітектури] {{ref-ru}}
* [https://web.archive.org/web/20120305061309/http://astrakhan-musei.ru/Главная Астраханський музей-заповідник] {{ref-ru}}
* [http://www.iosif-vm.ru/ Йосифо-Волоцький монастир, офіційний сайт] {{ref-ru}}
* [http://www.peshnoshamon.ru/ Миколо-Пешношський монастир, офіційний сайт] {{ref-ru}}
* [http://www.culture.pskov.ru/ Спадщина Псковської землі: історія, архітектура] {{ref-ru}}
* [http://donskoi.org/ Донський монастир: офіційний вебсайт] {{ref-ru}}
* [http://visotskymonastir.ru/ Офіційний сайт Висоцького монастиря] {{ref-ru}}
* [http://www.vologdamuseum.ru/content?id=9 Вологодський архієрейський двір] {{ref-ru}}
* [http://mapcy.narod.ru/ Великий Новгород: історія, архітектура] {{ref-ru}}
{{col-2}}
* [http://www.pskovo-pechersky-monastery.ru/ Офіційний сайт Псково-Печерського монастиря] {{ref-ru}}
* [http://www.nortfort.ru/ Північні фортеці: Росія, суміжні країни] {{ref-ru}}
* [http://www.allmuseums.spb.ru/mus_viborg/exposition.shtml Державний музей «Виборзький замок»] {{ref-ru}}
* [https://web.archive.org/web/20100816034035/http://www.spbmuseum.ru/peterpaul Петропавлівська фортеця] {{ref-ru}}
* [http://www.solovki-monastyr.ru/ Офіційний сайт Соловецького монастиря] {{ref-ru}}
* [https://web.archive.org/web/20130522082335/http://novodvinka.ru/ Новодвінська фортеця] {{ref-ru}}
* [http://www.rostmuseum.ru/ Державний музей-заповідник «Ростовський Кремль»] {{ref-ru}}
* [https://web.archive.org/web/20110423062153/http://www.kreml.alexandrov.ru/ Музей «Александровська слобода»] {{ref-ru}}
* [http://www.stsl.ru/ Троїце-Сергієва лавра: офіційний вебсайт] {{ref-ru}}
* [http://www.kirmuseum.ru/ Кирило-Білозерський музей-заповідник] {{ref-ru}}
* [http://www.savvastor.ru/ Савино-Сторожевський монастир, офіційний сайт] {{ref-ru}}
* [http://ipatievsky.ru/ Іпатіївський монастир] {{ref-ru}}
{{col-end}}

{{вибраний список}}

[[Категорія:Історія Росії]]
[[Категорія:Фортеці Росії]]
[[Категорія:Споруди Росії]]


text:
# Унакіт
Унакіт — метаморфічна порода, яка є зміненим гранітом, що складається з рожевого ортоклазового польового шпату, зеленого епідоту та, як правило, безбарвного кварцу.

## Відкриття
Вперше унакіт був знайдений у Сполучених Штатах у гірському масиві Унака в Північній Кароліні, від чого і отримав свою назву. Унакіт існує в різних відтінках зеленого та рожевого і зазвичай має плямистий вигляд.

## Використання
Унакіт хорошої якості вважається напівдорогоцінним камінням; він потребує гарного полірування та часто використовується в таких ювелірних виробах, як намистини або кабошони, яйця, сфери та різьблені зображення тварин. Його також називають епідотизованим або епідотним гранітом.

## Структура
У деяких відкладеннях Блакитного хребта присутній епідотизований золотий гнейс із листуватою структурою.
Домінуючий зелений епідот в унакітових породах є продуктом метасоматичної зміни плагіоклазового польового шпату, тоді як кристали ортоклазу та кварцу залишаються незмінними.

## Розподіл
Унакіт можна знайти у вигляді гальки та кругляка з льодовикового дрейфу по всьому Середньому Заходу США. Також зафіксовані прояви у Вірджинії, де його знаходять у річкових долинах, промитих потоками з гір Блакитного хребта. Унакіт, вперше знайдений у Сполучених Штатах, поширений у всьому світі, також повідомлялося про його виявлення в Південній Африці, Сьєрра-Леоне, Бразилії, Китаї, Індії та Австралії.
У деяких матеріалах, позначених як унакіт, відсутній польовий шпат, і їх правильніше називати епідозитом; його також використовують для виготовлення намиста та кабошонів.

wikiname: ukwiki

title: Унакіт

in_language: uk

wikitext:
{{гірська порода}}
'''Унакіт''' — [[Метаморфічні гірські породи|метаморфічна порода]], яка є зміненим [[граніт]]ом, що складається з рожевого [[Ортоклаз|ортоклазового польового шпату]], зеленого [[епідот]]у та, як правило, безбарвного [[кварц]]у.

== Відкриття ==
Вперше унакіт був знайдений у [[Сполучені Штати Америки|Сполучених Штатах]] у гірському масиві Унака в [[Північна Кароліна|Північній Кароліні,]] від чого і отримав свою назву. Унакіт існує в різних відтінках зеленого та рожевого і зазвичай має плямистий вигляд.
[[Файл:Unakite_bear_Length_8_cm_Taken_18.8.21.jpg|міні| Ведмідь, вирізаний з унакіту. Довжина 8 см.]]

== Використання ==
Унакіт хорошої якості вважається [[Дорогоцінне каміння|напівдорогоцінним камінням]]; він потребує гарного полірування та часто використовується в таких [[Ювелірні прикраси|ювелірних виробах]], як намистини або [[Кабошон|кабошони]], яйця, сфери та різьблені зображення тварин. Його також називають епідотизованим або епідотним гранітом.

== Структура ==
У деяких відкладеннях [[Блакитний хребет|Блакитного хребта]] присутній епідотизований золотий [[гнейс]] із [[Листуватість|листуватою]] структурою.

Домінуючий зелений епідот в унакітових породах є продуктом [[Метасоматоз|метасоматичної]] зміни [[плагіоклаз]]ового польового шпату, тоді як кристали ортоклазу та кварцу залишаються незмінними.

== Розподіл ==
Унакіт можна знайти у вигляді гальки та кругляка з [[Морена|льодовикового дрейфу]] по всьому Середньому Заходу США. Також зафіксовані прояви у [[Вірджинія|Вірджинії]], де його знаходять у річкових долинах, промитих потоками з [[Блакитний хребет|гір Блакитного хребта]]. Унакіт, вперше знайдений у Сполучених Штатах, поширений у всьому світі, також повідомлялося про його виявлення в [[Південно-Африканська Республіка|Південній Африці]], [[Сьєрра-Леоне]], [[Бразилія|Бразилії]], [[Китайська Народна Республіка|Китаї]], [[Індія|Індії]] та [[Австралія|Австралії]].

У деяких матеріалах, позначених як ''унакіт,'' відсутній польовий шпат, і їх правильніше називати епідозитом; його також використовують для виготовлення намиста та [[кабошон]]ів.

== Примітки ==

* [http://stoneplus.cst.cmich.edu/Default.htm RV Dietrich ''Gemrocks: Unakite'']
* [https://geology.com/gemstones/unakite/ Unakite на Geology.com]
* [https://www.gemdat.org/gem-36075.html/ Unakite на Gemdat.org]
[[Категорія:Дорогоцінне каміння]]
[[Категорія:Граніт]]
[[Категорія:Метаморфічні породи]]


text:
# Фірстов Сергій Олексійович
Фірстов Сергій Олексійович (1 грудня 1940, Київ) — український фізик за спеціальністю: матеріалознавство, фізика міцності. Заступник директора Інституту проблем матеріалознавства ім. І. М. Францевича НАН України. Академік НАН України з 6 травня 2006.

## Життєпис
Сергій Фірстов народився в Києві 1 грудня 1940 року.
Навчався в Київському політехнічному інституті.
Після закінчення навчання в 1962 р. почав працювати у термофізичному відділі Інституту металофізики АН УРСР. Під керівництвом Віктора Трефілова займався фізикою міцності та пластичності, а також структурним аналізом. Після стажування у Московському Центральному науково-дослідному інституті чорних металів повернувся до Києва у листопаді 1962 р. і, працюючи разом із Ю.М. Петровим, отримав перші фольги хрому.
У 1967 р. С. О. Фірстов успішно захистив кандидатську дисертацію. Окремі розділи його робіт було відзначено премією Ради Міністрів СРСР (1981), премією ім. Є. О. Патона (1986).
В 1981 р. В. І. Трефілов передає термофізичний відділ Інституту металофізики АН УРСР під керівництво С. О. Фірстова. При відділі створюється одна з перших в Академії Централізована лабораторія електроннозондового аналізу.
Роботи С. О. Фірстова в галузі спечених матеріалів здобули міжнародне визнання — в 2002 р. його було обрано дійсним членом Міжнародного інституту спікання в Белграді.
Сергій Олексійович приділяє багато часу підготовці наукових спеціалістів. З 1982 р. він викладає на кафедрі металофізики і матеріалознавства Наукового фізико-технологічного центру НАН України та МОН України, з 1998 р. — професор кафедри прикладної фізики Фізикотехнічного інституту при НТУУ «КПІ». Значна частина співробітників Інституту проблем матеріалознавства та інших академічних установ — це його колишні студенти. Він підготував 5 докторів і 22 кандидатів наук.

## Нагороди
- Премія Ради Міністрів СРСР (1981)
- Премія НАН України імені В. І. Трефілова (2003)
- Лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки (2005)

title: Фірстов Сергій Олексійович

wikitext:
{{заангажовано|дата=липень 2016}}{{науковець|нагороди={{премія Ради Міністрів СРСР|1981}} {{Державна премія України в галузі науки і техніки|2005}}}}
'''Фірстов Сергій Олексійович''' (1 грудня 1940<ref>{{cite web |url=http://persons-info.com/persons/FIRSTOV_Sergei_Alekseevich |title=ФИРСТОВ Сергей Алексеевич |publisher= |accessdate=2015-07-02 |lang= |archive-date=4 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304205658/http://persons-info.com/persons/FIRSTOV_Sergei_Alekseevich }}</ref>, [[Київ]]) — український фізик за спеціальністю: матеріалознавство, фізика міцності. Заступник директора Інституту проблем матеріалознавства ім. І. М. Францевича НАН України. Академік НАН України з 6 травня 2006.

== Життєпис ==
Сергій Фірстов народився в Києві 1 грудня 1940 року.

Навчався в [[Київський політехнічний інститут|Київському політехнічному інституті]].

Після закінчення навчання в 1962 р. почав працювати у термофізичному відділі Інституту металофізики АН УРСР. Під керівництвом [[Трефілов Віктор Іванович|Віктора Трефілова]] займався фізикою міцності та пластичності, а також структурним аналізом. Після стажування у [[Московський центральний науково-дослідний інститут чорних металів|Московському Центральному науково-дослідному інституті чорних металів]] повернувся до Києва у листопаді 1962 р. і, працюючи разом із [[Ю.М. Петров]]им, отримав перші фольги хрому.

У 1967 р. С. О. Фірстов успішно захистив кандидатську дисертацію. Окремі розділи його робіт було відзначено премією Ради Міністрів СРСР (1981), [[премія ім. Є.О. Патона|премією ім. Є. О. Патона]] (1986).
В 1981 р. В. І. Трефілов передає термофізичний відділ Інституту металофізики АН УРСР під керівництво С. О. Фірстова. При відділі створюється одна з перших в Академії [[Централізована лабораторія електроннозондового аналізу]].

Роботи С. О. Фірстова в галузі спечених матеріалів здобули міжнародне визнання — в 2002 р. його було обрано дійсним членом [[Міжнародний інститут спікання в Белграді|Міжнародного інституту спікання в Белграді]].

Сергій Олексійович приділяє багато часу підготовці наукових спеціалістів. З 1982 р. він викладає на [[кафедра металофізики і матеріалознавства Наукового фізико-технологічного центру НАН України та МОН України|кафедрі металофізики і матеріалознавства Наукового фізико-технологічного центру НАН України та МОН України]], з 1998 р. — професор кафедри прикладної фізики Фізикотехнічного інституту при НТУУ «КПІ». Значна частина співробітників Інституту проблем матеріалознавства та інших академічних установ — це його колишні студенти. Він підготував 5 докторів і 22 кандидатів наук.

== Нагороди ==
* [[Премія Ради Міністрів СРСР]] (1981)
* [[Премія НАН України імені В. І. Трефілова]] ([[Премії НАН України імені видатних учених України — лауреати 2003 року|2003]])
* [[Лауреати Державної премії України в галузі науки і техніки (2005)|Лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки (2005)]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://www.materials.kiev.ua/science/emp_info.jsp?id=37 Наукові праці] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190323215550/http://www.materials.kiev.ua/science/emp_info.jsp?id=37 |date=23 березня 2019 }}
* {{cite web |url=http://persons-info.com/persons/FIRSTOV_Sergei_Alekseevich |title=ФИРСТОВ Сергей Алексеевич |publisher= |accessdate=2015-07-02 |archive-date=4 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304205658/http://persons-info.com/persons/FIRSTOV_Sergei_Alekseevich }}

[[Категорія:Дійсні члени НАН України]]
[[Категорія:Українські фізики]]
[[Категорія:Лауреати премії НАН України імені В. І. Трефілова]]

title: Фірстов Сергій Олексійович

Народився: 1 грудня 1940 (84 роки)

Діяльність: фізик

Alma mater: НТУУ КПІ ім. Ігоря Сікорського

Нагороди: Премія Ради Міністрів СРСР — 1981 · Державна премія України в галузі науки і техніки — 2005