text:
# Magic Sword
Magic Sword — американське електронне тріо з Бойсе, штат Айдахо, США. Група відома своїми сценічними образами у плащах і масках, які вони використовують щоб не розкривати свої обличчя.
Група складається з трьох музикантів, які відрізняються кольорами масок: The Keeper (червона маска, клавіатура), The Seer (синя маска, гітара) і The Weaver (жовтая маска, барабани).

## Історія
Група Magic Sword була сформована в 2013 році. У тому ж році вони випустили свій дебютний повноформатний альбом під назвою Magic Sword Vol. 1 на лейблі Tender Loving Empire. Разом з альбомом, тріо випустило книгу коміксів з однойменною назвою. У 2016 році тріо випустило свій перший міні-альбом на лейблі Size Records під назвою Legend. У вересні 2016, група вирушила у свій перший національний тур. Під час туру у 2018 році їх супроводжували Mr.Kitty, Nite і Ceegix.
Дві композиції Magic Sword були використані у відеогрі Hotline Miami 2: Wrong Number.
Композиція In the Face of Evil (укр. «В обличчі зла») також була використана в офіційному трейлері до фільму «Тор: Раґнарок».
У вересні 2019 року відвідали Comic Con Ukraine 2019 (Україна, Київ; 21-22 вересня 2019 року).

## Дискографія
Студійні альбоми
- «Magic Sword Vol. 1» (2015, Tender Loving Empire)

Міні-альбоми
- «Legend» (2016, Size Records)

title: Magic Sword

wikitext:
{{Музичний колектив
|Назва                = Magic Sword
|Попередні назви      =
|Лого                 =
|Фото                 = Treefort2013MagicSwordChinaBlue.jpg
|Опис_фотографії      = Наживо на [[Treefort Music Fest]] 2013
|Ширина_фотографії    =
|Роки                 = {{start date|2013}}–зараз
|Країна               =
|Місто                =
|Мова                 =
|Жанр                 = [[електронна музика]], [[synthwave|Synthwave]]
|Стиль                =
|Лейбл                = [[Tender Loving Empire]]
|Склад                =
|Колишні_учасники     =
|Інші_проєкти         = The Shores of Oblivion
|Співпраця            =
|Відзнаки             = <!-- нагороди, премії -->
|facebook             = <!--у соцмережах / сайтах хостінгу; тільки назва профілю-->
|Сайт                 =
}}
'''Magic Sword'''<ref name="willametteweek">{{Cite web|last=Singer|first=Matthew|title=Who Is Magic Sword?|url=http://www.wweek.com/portland/blog-32201-who-is-magic-sword.html|publisher=[[Willamette Week]]|accessdate=1 жовтня 2016|archive-date=11 жовтня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20161011074637/http://www.wweek.com/portland/blog-32201-who-is-magic-sword.html}}</ref> — [[Америка|американське]] [[Електронна музика|електронне]] тріо з [[Бойсе]], штат [[Айдахо]], [[Сполучені Штати Америки|США]]. Група відома своїми сценічними образами у плащах і масках, які вони використовують щоб не розкривати свої обличчя<ref name="pastemagazine1">{{Cite web|last=Sierra|first=Gabrielle|title=7 Artists Who Never Show Their Faces|url=https://www.pastemagazine.com/articles/2016/04/7-artists-that-never-show-their-faces.html|publisher=Paste|accessdate=5 лютого 2017|archive-date=6 лютого 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170206104750/https://www.pastemagazine.com/articles/2016/04/7-artists-that-never-show-their-faces.html}}</ref><ref>{{Cite web|last=Atkins|first=Amy|title=Boise Band Magic Sword Kicks Off National Tour, Remains Shrouded in Mystery|url=http://www.boiseweekly.com/boise/boise-band-magic-sword-kicks-off-national-tour-remains-shrouded-in-mystery/Content?oid=3893556|website=[[Boise Weekly]]|accessdate=5 лютого 2017|archive-date=14 червня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180614050941/https://www.boiseweekly.com/boise/boise-band-magic-sword-kicks-off-national-tour-remains-shrouded-in-mystery/Content?oid=3893556}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180614050941/https://www.boiseweekly.com/boise/boise-band-magic-sword-kicks-off-national-tour-remains-shrouded-in-mystery/Content?oid=3893556 |date=2018-06-14 }}</ref>.

Група складається з трьох музикантів, які відрізняються кольорами масок: The Keeper (червона маска, клавіатура), The Seer (синя маска, гітара) і The Weaver (жовтая маска, барабани).

== Історія ==
Група Magic Sword була сформована в 2013 році<ref name="pastemagazine">{{Cite web|last=Gassman|first=Ian|title=10 Artists and Their Awesome Live Props|url=https://www.pastemagazine.com/articles/2016/05/post-256.html|website=[[Paste (magazine)|Paste]]|accessdate=5 лютого 2017|archive-date=6 лютого 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170206103632/https://www.pastemagazine.com/articles/2016/05/post-256.html}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170206103632/https://www.pastemagazine.com/articles/2016/05/post-256.html |date=2017-02-06 }}</ref>. У тому ж році вони випустили свій дебютний повноформатний альбом під назвою ''Magic Sword Vol. 1'' на лейблі [[Tender Loving Empire]]<ref name="westword">{{Cite web|last=Murphy|first=Tom|title=Magic Sword Keeps Building Its Legend|url=http://www.westword.com/music/magic-sword-keeps-building-its-legend-7818945|website=[[Westword]]|accessdate=1 жовтня 2016|archive-date=2 жовтня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20161002151104/http://www.westword.com/music/magic-sword-keeps-building-its-legend-7818945}}</ref><ref name="boiseweekly">{{Cite web|last=Berry|first=Harrison|title=Magic Sword to Re-Release Debut Album with Comic|url=http://www.boiseweekly.com/Cobweb/archives/2015/01/12/magic-sword-to-re-release-debut-album-with-comic|website=[[Boise Weekly]]|accessdate=1 жовтня 2016|archive-date=31 серпня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190831180645/https://www.boiseweekly.com/Cobweb/archives/2015/01/12/magic-sword-to-re-release-debut-album-with-comic}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190831180645/https://www.boiseweekly.com/Cobweb/archives/2015/01/12/magic-sword-to-re-release-debut-album-with-comic |date=2019-08-31 }}</ref>. Разом з альбомом, тріо випустило книгу коміксів з однойменною назвою. У 2016 році тріо випустило свій перший міні-альбом на лейблі Size Records під назвою ''Legend''<ref name="wegotthiscovered">{{Cite web|last=Cameron|first=John|title=WGTC Premiere: Magic Sword – Legend EP|url=http://wegotthiscovered.com/music/the-release-of-magic-swords-legend-is-right-around-the-corner/|website=We Got This Covered|accessdate=1 жовтня 2016|archive-date=4 липня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160704050508/http://wegotthiscovered.com/music/the-release-of-magic-swords-legend-is-right-around-the-corner/}}</ref>. У вересні 2016, група вирушила у свій перший національний тур. Під час туру у 2018 році їх супроводжували [[Mr.Kitty]], Nite і Ceegix.<ref>{{Cite web|last=Deeds|first=Michael|title=‘Risky and fun’ Boise synthwave band Magic Sword goes on national tour|url=http://www.idahostatesman.com/entertainment/ent-columns-blogs/words-deeds/article103408492.html|website=[[Idaho Statesman]]|accessdate=1 жовтня 2016}}</ref>

Дві композиції Magic Sword були використані у відеогрі ''[[Hotline Miami 2: Wrong Number]]''<ref name="theguardian">{{Cite web|last=Stuart|first=Keith|title=Hotline Miami 2 – listen to Magic Sword's contribution to the soundtrack|url=https://www.theguardian.com/technology/2015/jan/12/hotline-miami-2-listen-to-magic-swords-addition-soundtrack|website=[[The Guardian]]|accessdate=5 лютого 2017|ref=[[The Guardian]]|archive-date=6 лютого 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170206110717/https://www.theguardian.com/technology/2015/jan/12/hotline-miami-2-listen-to-magic-swords-addition-soundtrack}}</ref>.

Композиція ''In the Face of Evil'' ({{lang-uk|«В обличчі зла»}}) також була використана в офіційному трейлері до фільму ''«[[Тор: Раґнарок]]»''<ref name="ragnaroktrailer">{{Cite web|title="Thor: Ragnarok" Official Trailer|url=https://www.youtube.com/watch?v=ue80QwXMRHg|website=[[Marvel Entertainment]]|accessdate=25 жовтня 2017|ref=[[Thor: Ragnarok Trailer]]}}</ref>.

У вересні 2019 року відвідали [[Comic Con Ukraine|Comic Con Ukraine 2019]] ([[Україна]], [[Київ]]; [[21 вересня|21]]-[[22 вересня]] [[2019 рік|2019 року]]).

== Дискографія ==
'''Студійні альбоми'''
* ''«Magic Sword Vol. 1»'' (2015, Tender Loving Empire)

'''Міні-альбоми'''
* ''«Legend»'' (2016, Size Records)

== Посилання ==
{{reflist}}
[[Категорія:Електронні музичні колективи США]]
[[Категорія:Синтвейв гурти]]

title: Основна інформація

Жанр: електронна музика, Synthwave

Роки: 2013–зараз

Лейбл: Tender Loving Empire

Інші · проєкти: The Shores of Oblivion


text:
# Фінно-пермські мови
Фінно-пермські мови — одна з двох гілок фінно-угорських мов.
Іншою гілкою є угорські мови.
Мови поширені на території Росії, Фінляндії, Естонії, Норвегії та Швеції.
Згідно з традиційною систематикою уральських мов, фіно-пермська мова відокремилася від фіно-угорської близько 3000–2500 років до Р. Х. та розгалужилася на пермські мови та фіно-волзькі мови близько 2000 р. до Р. Х.

Нині достовірність групи як таксономічної цілісності ставиться під сумнів, а взаємозв’язки її п’яти гілок обговорюються без консенсусу.

Термін «фінські мови» часто використовувався для позначення всіх фінно-пермських мов, а термін «балто-фінські» використовувався для усунення неоднозначності власне фінських мов.

У фінському та естонському науковому вжитку фінські мови найчастіше стосується лише балто-фінських мов.

До фінно-пермських мов належать:
- пермська група
  - удмуртська мова
  - комі-зирянська мова
  - комі-перм'яцька мова
- марійська група
  - гірськомарійська мова (західна)
  - луковомарійська мова (східна)
- фінно-волзька група
- мордовська підгрупа
  -     - ерзянська мова
      - шокшинська говірка[ru]

    - мокшанська мова

  - мерянська мова (імовірно) †
  - мещерська мова (імовірно) †
  - муромська мова (імовірно) †
  - північнофінська мова (імовірно) †
- прибалтійсько-фінська підгрупа (фінська)
  - фінська мова
    - меянкієлі
    - квенська мова

  - іжорська мова
  - карельська мова
    - власне карельська говірка[fi]
    - ліввіківська говірка[en]
    - людівська говірка[en]
    - тверська карельська говірка[ru]

  - вепська мова
  - водська мова
  - північноестонська мова (власне естонська)
    - південноестонська мова

  - лівська мова — північна Латвія †
- саамська підгрупа
  - західносаамський кластер
    - південносаамська мова — Норвегія та Швеція
    - уме-саамська мова[en] (ууме) — Норвегія та Швеція
    - луле-саамська мова[en] (лууле) — Норвегія та Швеція
    - піте-саамська мова[en] (піте) — Норвегія та Швеція
    - північносаамська мова — Норвегія, Швеція та Фінляндія.

  - східносаамський кластер
    - бабинська саамська мова[en] (аккала) †
    - кемі-саамська мова † — саами центральної Фінляндії
    - інарі-саамська мова — Фінляндія.
    - йоканьгсько-саамська мова[en] (терсько-саамська) — Росія
    - кільдинська саамська мова[en] — Росія
    - колтта-саамська мова (сколт, вкл. Нотозерський діалект у Росії)

## Носії прамови
Господарство носіїв фінно-пермської прамови, жителів лісової зони Поволжя, як і раніше, було переважно привласнювальним і базувалося на полюванні та рибальстві.
Однак, у більш розвинених арійських та прабалтських культур бронзової доби вони починають переймати елементи землеробства та скотарства, про що свідчать відповідні слова та запозичення, спільні для фінно-пермських мов
:
- jewä 'зерно, хліб у зерні' < арійськ. *iawa
- kʊ̈ntɜ 'хліб у зерні, насіння'
- riŋe-še 'рига, стодола'
- esuka 'ість, полова' < арійськ.: др.-інд. esūka-
- pošɜ 'сито, просіювати; віяти зерно'
- oča 'вівця' < протобалт. *avikā
- porśas 'свиня' < протобалт. *paršas

Очевидно, землеробство поки що відігравало допоміжну вузько-спеціальну роль — зерно вирощувалося для приготування пива чи браги.
- surɜ 'пиво' < ар.: др.-інд. surā 'алкогольний напій'
- taŋka/*takka 'кисть, бахрома; хміль ' < іран.: осет. tag 'смуга, пасмо'
- čоше 'ячмінь; солод '
- jimä 'солод, саламата '
- čamćɜ 'прокислий'

Лише після розпаду фінно-пермської єдності, до кінця 2 тисячоліття до Р. Х., землеробство стане значною частиною господарства фінно-волжан і прапермян.
У міру переходу до землеробства та поширення вівчарства, в раціоні стає необхідною сіль, назва якої *sōla також протобалтського походження.

wikiname: ukwiki

title: Фінно-пермські мови

in_language: uk

wikitext:
'''Фінно-пермські мови''' — одна з двох гілок [[Фіно-угорські мови|фінно-угорських мов]].
Іншою гілкою є [[угорські мови]].
Мови поширені на території [[Росія|Росії]], [[Фінляндія|Фінляндії]], [[Естонія|Естонії]], [[Норвегія|Норвегії]] та [[Швеція|Швеції]].

Згідно з традиційною систематикою уральських мов, фіно-пермська мова відокремилася від фіно-угорської близько 3000–2500 років до Р. Х. та розгалужилася на [[пермські мови]] та [[фіно-волзькі мови]] близько 2000 р. до Р. Х.
<ref name="Taagepera 1999">{{cite book|last=Taagepera|first=Rein|year=1999|title=The Finno-Ugric republics and the Russian state|pages=32–33|url=https://books.google.com/books?id=QGqWcZu42hUC|isbn=0-415-91977-0}}</ref>
Нині достовірність групи як таксономічної цілісності ставиться під сумнів, а взаємозв’язки її п’яти гілок обговорюються без консенсусу.
<ref>{{cite web|last=Salminen|first=Tapani|year=2002|title=Problems in the taxonomy of the Uralic languages in the light of modern comparative studies|url=http://www.helsinki.fi/~tasalmin/kuzn.html}}</ref><ref>{{cite encyclopedia |last1=Aikio |first1=Ante |title=Proto-Uralic |editor1-last=Bakró-Nagy |editor1-first=Marianne |editor2-last=Laakso |editor2-first=Johanna |editor3-last=Skribnik |editor3-first=Elena |encyclopedia=Oxford Guide to the Uralic Languages |date=2019 |publisher=Oxford University Press |location=Oxford, UK |url=https://www.academia.edu/40193033 |pages=1–4 }}</ref>

Термін «фінські мови» часто використовувався для позначення всіх фінно-пермських мов, а термін «балто-фінські» використовувався для усунення неоднозначності власне фінських мов.
<ref>{{cite encyclopedia|title=Finno-Ugric languages|year=2013|encyclopedia=Encyclopædia Britannica Online|url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/207644/Finno-Ugric-languages}}</ref>
<ref name="Taagepera 1999"/>
У фінському та естонському науковому вжитку фінські мови найчастіше стосується лише балто-фінських мов.
<ref>See "[https://books.google.com/books?id=CsesLE3efLwC&pg=PA180&dq The Finnic languages]" by [[Johanna Laakso]] in ''The Circum-Baltic languages: typology and contact'', p. 180.</ref>

До [[Фіно-угорські мови|фінно-пермських мов]] належать:
* [[пермські мови|пермська група]]
** [[удмуртська мова]]
** [[комі-зирянська мова]]
** [[комі-перм'яцька мова]]
* [[марійська мова|марійська група]]
** [[гірськомарійська мова]] (західна)
** [[луковомарійська мова]] (східна)
* [[фіно-волзькі мови|фінно-волзька група]]
* [[мордовські мови|мордовська підгрупа]]
*** [[ерзянська мова]]
**** {{нп|шокшинська говірка||ru|Шокшинский диалект}}
*** [[мокшанська мова]]
** [[мерянська мова]] (імовірно) †
** [[мещерська мова]] (імовірно) †
** [[муромська мова]] (імовірно) †
** [[північнофінська мова]] (імовірно) †
* [[прибалтійсько-фінські мови|прибалтійсько-фінська підгрупа]] (фінська)
** [[фінська мова]]
*** [[меянкієлі]]
*** [[квенська мова]]
** [[іжорська мова]]
** [[карельська мова]]
*** {{нп|власне карельська говірка||fi|Varsinaiskarjala}}
*** {{iw|ліввіківська говірка|||Livvi-Karelian language}}
*** {{нп|людівська говірка|||Ludic language}}
*** {{нп|тверська карельська говірка||ru|Тверской диалект карельского языка}}
** [[вепська мова]]
** [[водська мова]]
** [[Естонська мова|північноестонська мова]] (власне естонська)
*** [[Південноестонські діалекти|південноестонська мова]]
** [[лівська мова]] — північна Латвія †
* [[Саамські мови|саамська підгрупа]]
** '''західносаамський кластер'''
*** [[південносаамська мова]] — [[Норвегія]] та [[Швеція]]
*** {{нп|уме-саамська мова|||Ume Sámi}} (ууме) — Норвегія та Швеція
*** {{нп|луле-саамська мова|||Lule Sámi}} (лууле) — Норвегія та Швеція
*** {{нп|піте-саамська мова|||Pite Sámi}} (піте) — Норвегія та Швеція
*** [[північносаамська мова]] — Норвегія, Швеція та Фінляндія.
** '''східносаамський кластер'''
*** {{нп|бабинська саамська мова|||Akkala Sámi}} (аккала) †
*** [[Кемі (мова)|кемі-саамська мова]] † — саами центральної Фінляндії
*** [[інарі-саамська мова]] — Фінляндія.
*** {{нп|йоканьгсько-саамська мова|||Ter Sámi}} (терсько-саамська) — [[Росія]]
*** {{нп|кільдинська саамська мова|||Kildin Sámi}} — Росія
*** [[колтта-саамська мова]] (сколт, вкл. Нотозерський діалект у Росії)

== Носії прамови ==
Господарство носіїв фінно-пермської прамови, жителів лісової зони Поволжя, як і раніше, було переважно привласнювальним і базувалося на полюванні та рибальстві.
Однак, у більш розвинених [[Арії|арійських]] та [[Балти|прабалтських]] {{нп|Європа бронзової доби|культур бронзової доби||Bronze Age Europe}} вони починають переймати елементи землеробства та скотарства, про що свідчать відповідні слова та запозичення, спільні для фінно-пермських мов
<ref>[http://www.kirj.ee/public/Linguistica_Uralica/2015/issue_3/ling-2015-3-161-176.pdf Напольських В. В. До походження назв солі у фінно-пермських мовах]</ref>:

*jewä 'зерно, хліб у зерні' < арійськ. *iawa
*kʊ̈ntɜ 'хліб у зерні, насіння'
*riŋe-še 'рига, [[стодола]]'
*esuka 'ість, полова' < арійськ.: др.-інд. esūka-
*pošɜ 'сито, просіювати; віяти зерно'
*oča 'вівця' < протобалт. *avikā
*porśas 'свиня' < протобалт. *paršas

Очевидно, землеробство поки що відігравало допоміжну вузько-спеціальну роль — зерно вирощувалося для приготування пива чи браги.

*surɜ 'пиво' < ар.: др.-інд. surā 'алкогольний напій'
*taŋka/*takka 'кисть, бахрома; хміль ' < іран.: осет. tag 'смуга, пасмо'
*čоше 'ячмінь; солод '
*jimä 'солод, саламата '
*čamćɜ 'прокислий'

Лише після розпаду фінно-пермської єдності, до кінця 2 тисячоліття до Р. Х., землеробство стане значною частиною господарства фінно-волжан і прапермян.
У міру переходу до землеробства та поширення вівчарства, в раціоні стає необхідною сіль, назва якої *sōla також протобалтського походження.

== Примітки ==
{{reflist}}

{{нк}}

[[Категорія:Фіно-угорські мови]]


text:
# Соціокритика
Соціокритика(англ. sociocriticism; нім. Soziokritik; ісп. sociocritica; фр. sociocritique) — метод аналізу текстів, який ставить собі за мету вивчити відношення тексту до соціальних явищ, проаналізувати «статус соціального в тексті, а не статус соціальності тексту» Дюше (Duchet, 1971 14). Соціокритика намагається знайти спосіб вписування соціального в структуру тексту: в структуру фікції, структуру фабули специфіку манери викладу. Вона виступає як «поетика суспільства, невіддільна від проникнення в суть ідеології в її текстуальних можливостях» Дюше, Гайяр (Duchet, Gaillard 1976 : 4)].

## 1. Соціокритика в теорії літератури й літературній критиці
Метод спершу використовувався при аналізі роману (переважно реалістичного й натуралістичного), а також творів, стосунок яких до суспільства й тогочасні ідеології не викликав жодних сумнівів [Дюше (Duchet, 1979)]. Цей метод виник на початку сімдесятих років XX ст. i з часом перебрав на себе функції соціології літератури i водночас формалістичного підходу до літературних явищ. Насправді ж соціологія видавалася надто загальною дисципліною, пов'язаною з провідними темами й експліцитними змістами творів. Їй не завжди вдавалося аналізувати тексти, знаходячи в них соціальні чи ментальні структури, які вона прогнозувала. З іншого боку, формалісти аналізували тексти, не вважаючи за потрібне враховувати соціальний фактор, а це призводило до опису текстуальних мікромеханізмів, історичну появу яких чи зв'язок їх з історією ідей ніяк не вдавалося збагнути. Коротко кажучи, соціокритика ставить собі за мету якщо не узгодити, то принаймні порівняти соціологічну ну й формалістичну перспективи i торкається специфічних творів, опис механізмів яких повинен враховувати написання i сприймання твору, а також його стосунок до соціального контексту.

## 2. Труднощі соціокритики
Спроби пов'язати текст із історією мають давні традиції. Враховуючи це зауважимо, що соціокритика театру, принаймні в її вузькому розумінні, все ще перебуває на початковій стадії. Перш ніж уявити собі, якою б мала бути спеціалізована програма такої соціокритики, варто взяти до уваги співвідношення тексту й історії а також визначення її соціального контексту.
Безперечно, тут украй бракує теорії ідеології, особливо коли розуміти її як теорію, яка виходить за межі концепції ідеології як «чорної скриньки» (Карл Маркс), як псевдосвідомість, як маневр відвернення уваги та корисливість. Вважати (згідно з марксизмом), що ідеологія твориться винятково для прикриття реальної дійсності, приховування правди, панування над певним прошарком суспільства, прислужування іншому прошаркові означало б кидатись стрімголов у воду. Передусім вартувало б з'ясувати, як така ідеологія функціонує в літературному тексті й на його користь! Протиставляти індивідуальне соціальному на кшталт того, як соціологія протиставляє громадську думку окремо взятому фактові — означає ставити проблему за принципом опозиції, яку треба обов'язково подолати, аби «вийти з механістичного дуалізму: індивід i суспільство, твір мистецтва i зовнішні обставини його створення» Жаффре (Jaffre, 1974: 73)]; аби розділити соціологію та психоаналіз.

## 3. Завдання театральної соціокритики
Її завдання, як i програми, численні. Однак Клод Дюше має рацію, коли вбачає в театрі сприятливий ґрунт для (майбутньої) соціокритики, оскільки «театр висуває на перший план узагальнене використання слова, а театральний текст ладен змінити його, вдаючись до „чистого“ значення слова та всього того, що за ним стоїть, розбудовуючи проблематику, в основу якої покладено принцип вербального обміну» (Duchet, 1979 : 147).

### а) Обмін словами
Попри очевидність діалогів, ролей i персонажів, «можемо запитати себе, хто (врешті-решт) до кого звертається, які ролі та які стратегії діють, як дискурс призводить до дії, які суспільні сили (ідеологічні й дискурсні) вступають у діалог завдяки конфліктам i грі акторів» (див. Foucault, Althusser).

### б) Драматична система
Театр, а отже, конфлікт слів i їх асиметрія, існують тому, шо суспільний мікрокосмос персонажів не можна виразити краще, ніж у формі конфліктів, у яких нікому не вдається довести свою правоту.

### в) Текст i сценічні практики
Театр не обмежується драматичним текстом, який, зрештою, реально існує тільки тоді, коли його висловлюють на сцені, вводять у дію (причому не як «допоміжну одиницю») з використанням численних знакових систем (актор, освітлення, ритм слова, сценографія тощо). Тут маємо сприятливий ґрунт для соціокритики, завдання якої полягає у вивченні конкретного функціонування сцени, походження та природи паравербальних систем. Соціокритика сприймає виставу як суспільну практику: яка трупа ставила Мольєра? які типи акторів грали у виставі? хто координував гру i з якою суспільною та естетичною метою? якою була ієрархія елементів вистави? Ці питання свідчать про розуміння соціальності сценічної практики, сенсу форм i використання матеріалів. Вони часто бувають амбіційними: який зв'язок між суспільством, танцем, сценографією? Франкастель (Francastel, 1970)], як аналізувати «ситуацію публіки всередині театрального простору?» Гейс (Hays, 1981 1: 369).

### г) Посередництво постави
Постава забезпечує зв'язок (цілком «усуспільнений», а часом i персоналізований у діяльності режисера) між текстом i публікою, до якої треба інтелектуально та емоційно підійти. Таке поєднання цих елементів спонукає взяти до уваги еволюцію публіки, соціальний контекст, різнопланові функції театру.

### г) Конкретизація тексту й вистави
З метою адаптації до згаданої еволюції соціокритика спостерігає за конкретизацією тексту в процесі його режисерського прочитання, а відтак i сприйняття серед публіки, коли вона є на виставі. На своєму шляху соціокритика має справу із суспільним контекстом («тотальний контекст суспільних явиш», за Мукаржовським), який вона мусить реконструювати для адекватного втілення твору на сцені i його сприймання в сучасних умовах.

### д) Ідеологічні суперечності
Соціокритика теоретично припускає, що для драматичного тексту характерні ідеологічні суперечності, більш-менш очевидні у конфлікті ідеологем чи конфигурацій драматичної системи. Соціокритика не відповідає на запитання: «Чи драматург є Х (реакційний), чи Y (прогресивний)?» щодо адекватного сприймання суперечностей, тобто паралогізмів, несумісностей між концепціями світобачення. Так, щирий соціокритик Бенішу (в праці «Мораль великого століття». 1948) обстоює думку, шо Мольєр не відображає міщанської ідеології, а оприлюднює аристократичний ідеалізм. І не в словах дійових осіб, а в манері театральної репрезентації конфліктів він убачає рівновагу й глибинний сенс театру Мольєра. Складність соціокритики, на думку Бенішу, полягає в текстуальній композиції наведених розходжень i перенесення їх у площину дискурсних опозицій i стосунків між актантами (дискурс і дія не обов'язково збігатимуться).

## 4. Соціокритика та інші дисципліни
Хоча соціокритика ще перебуває в стані пошуку власного шляху та самобутності, вона відрізняється від інших суспільних підходів методами та метою дослідження:
- соціологія аналізує також склад та еволюцію публіки; за принципом соціально-економічних i культурных класифікацій [Гурдон (Gourdon, 1982)] пояснює сприймання театральних вистав;
- соціологія культури інтегрус театр у глобальный розвиток культури;
- соціологія інституцій виачає літературні заклади, способи рецепції творчості, критику й видавничу справу.

Так само, як і «старша сестра» (семіологія), соціокритика наражається на неабиякий ризик повністю втратити свою специфіку, певною мірою інтегруючи результати суміжних дисциплін i не зважаючи на текстуальне й сценічне втілення суспільних даних. Зрештою, соціокритика зробила висновок з власного досвіду i вважає, що текст або вистава, які підлягають аналізу, можуть існувати як такі лише тоді, коли виходять за свої тісні межі й погоджуються на постійні «напади» суспільних явиш на текстуальні чи сценічні фортеці.

title: Соціокритика

wikitext:
'''Соціокритика'''({{lang-en|sociocriticism}}; {{lang-de|Soziokritik}}; {{lang-es|sociocritica}}; {{lang-fr|sociocritique}}) — '''метод аналізу текстів''', який ставить собі за мету вивчити відношення тексту до [[Соціальне явище|соціальних явищ]], проаналізувати «статус соціального в тексті, а не статус соціальності тексту» [[Дюше]] (Duchet, 1971 14). Соціокритика намагається знайти спосіб вписування соціального в структуру тексту: в структуру [[фікція|фікції]], структуру [[фабула|фабули]] специфіку манери викладу. Вона виступає як «поетика суспільства, невіддільна від проникнення в суть [[ідеологія|ідеології]] в її текстуальних можливостях» Дюше, [[Гайяр]] (Duchet, Gaillard 1976 : 4)].

== 1. Соціокритика в теорії літератури й літературній критиці ==
Метод спершу використовувався при аналізі роману (переважно реалістичного й натуралістичного), а також творів, стосунок яких до [[суспільство|суспільства]] й тогочасні ідеології не викликав жодних сумнівів [Дюше (Duchet, 1979)]. Цей метод виник на початку сімдесятих років XX ст. i з часом перебрав на себе функції [[соціологія|соціології]] літератури i водночас формалістичного підходу до літературних явищ. Насправді ж соціологія видавалася надто загальною [[Наукова дисципліна|дисципліною]], пов'язаною з провідними темами й експліцитними змістами творів. Їй не завжди вдавалося аналізувати тексти, знаходячи в них соціальні чи ментальні структури, які вона прогнозувала. З іншого боку, формалісти аналізували тексти, не вважаючи за потрібне враховувати соціальний фактор, а це призводило до опису текстуальних мікромеханізмів, історичну появу яких чи зв'язок їх з історією ідей ніяк не вдавалося збагнути. ''Коротко кажучи, соціокритика ставить собі за мету якщо не узгодити, то принаймні порівняти соціологічну ну й формалістичну перспективи i торкається специфічних творів, опис механізмів яких повинен враховувати написання i сприймання твору, а також його стосунок до соціального контексту.''

== 2. Труднощі соціокритики ==
Спроби пов'язати текст із історією мають давні традиції. Враховуючи це зауважимо, що соціокритика театру, принаймні в її вузькому розумінні, все ще перебуває на початковій стадії. Перш ніж уявити собі, якою б мала бути спеціалізована програма такої соціокритики, варто взяти до уваги співвідношення тексту й історії а також визначення її соціального [[контекст]]у.
Безперечно, тут украй бракує теорії ідеології, особливо коли розуміти її як теорію, яка виходить за межі концепції ідеології як «чорної скриньки» ([[Карл Маркс]]), як [[псевдосвідомість]], як маневр відвернення уваги та корисливість. Вважати (згідно з марксизмом), що ідеологія твориться винятково для прикриття реальної дійсності, приховування правди, панування над певним прошарком суспільства, прислужування іншому прошаркові означало б кидатись стрімголов у воду. Передусім вартувало б з'ясувати, як така ідеологія функціонує в літературному тексті й на його користь! Протиставляти індивідуальне соціальному на кшталт того, як [[соціологія]] протиставляє громадську думку окремо взятому фактові — означає ставити проблему за принципом опозиції, яку треба обов'язково подолати, аби «вийти з механістичного дуалізму: [[Індивід (людина)|індивід]] i суспільство, твір мистецтва i зовнішні обставини його створення» [[Жаффре]] (Jaffre, 1974: 73)]; аби розділити соціологію та [[психоаналіз]].

== 3. Завдання театральної соціокритики ==
Її завдання, як i програми, численні. Однак [[Клод Дюше]] має рацію, коли вбачає в театрі сприятливий ґрунт для (майбутньої) соціокритики, оскільки «театр висуває на перший план узагальнене використання слова, а театральний текст ладен змінити його, вдаючись до „чистого“ значення слова та всього того, що за ним стоїть, розбудовуючи проблематику, в основу якої покладено принцип вербального обміну» (Duchet, [[1979]] : 147).

=== а) Обмін словами ===
Попри очевидність діалогів, ролей i [[персонаж]]ів, «можемо запитати себе, хто (врешті-решт) до кого звертається, які ролі та які стратегії діють, як [[дискурс]] призводить до дії, які суспільні сили (ідеологічні й дискурсні) вступають у діалог завдяки конфліктам i грі акторів» (див. Foucault, Althusser).

=== б) Драматична система ===
Театр, а отже, конфлікт слів i їх [[асиметрія]], існують тому, шо суспільний [[мікрокосмос]] персонажів не можна виразити краще, ніж у формі конфліктів, у яких нікому не вдається довести свою правоту.

=== в) Текст i сценічні практики ===
Театр не обмежується драматичним текстом, який, зрештою, реально існує тільки тоді, коли його висловлюють на сцені, вводять у дію (причому не як «допоміжну одиницю») з використанням численних знакових систем (актор, освітлення, ритм слова, [[сценографія]] тощо). Тут маємо сприятливий ґрунт для соціокритики, завдання якої полягає у вивченні конкретного функціонування сцени, походження та природи паравербальних систем. Соціокритика сприймає виставу як суспільну практику: яка трупа ставила [[Мольєр]]а? які типи акторів грали у виставі? хто координував гру i з якою суспільною та естетичною метою? якою була [[ієрархія]] елементів вистави? Ці питання свідчать про розуміння соціальності сценічної практики, сенсу форм i використання матеріалів. Вони часто бувають амбіційними: який зв'язок між суспільством, танцем, сценографією? [[Франкастель]] (Francastel, [[1970]])], як аналізувати «ситуацію публіки всередині театрального простору?» Гейс (Hays, [[1981]] 1: 369).

=== г) Посередництво постави ===
Постава забезпечує зв'язок (цілком «усуспільнений», а часом i персоналізований у діяльності [[режисер]]а) між текстом i публікою, до якої треба інтелектуально та емоційно підійти. Таке поєднання цих елементів спонукає взяти до уваги [[еволюція|еволюцію]] публіки, соціальний контекст, різнопланові функції театру.

=== г) Конкретизація тексту й вистави ===
З метою [[адаптація|адаптації]] до згаданої еволюції соціокритика спостерігає за конкретизацією тексту в процесі його режисерського прочитання, а відтак i сприйняття серед публіки, коли вона є на виставі. На своєму шляху соціокритика має справу із суспільним контекстом («тотальний контекст суспільних явиш», за Мукаржовським), який вона мусить реконструювати для адекватного втілення твору на сцені i його сприймання в сучасних умовах.

=== д) Ідеологічні суперечності ===
Соціокритика теоретично припускає, що для драматичного тексту характерні ідеологічні суперечності, більш-менш очевидні у конфлікті ідеологем чи конфигурацій драматичної системи. Соціокритика не відповідає на запитання: «Чи драматург є Х (реакційний), чи Y (прогресивний)?» щодо адекватного сприймання суперечностей, тобто [[паралогізм]]ів, несумісностей між [[концепція]]ми світобачення. Так, щирий соціокритик Бенішу (в праці «Мораль великого століття». 1948) обстоює думку, шо Мольєр не відображає міщанської ідеології, а оприлюднює аристократичний [[ідеалізм]]. І не в словах дійових осіб, а в манері театральної репрезентації конфліктів він убачає рівновагу й глибинний сенс театру [[Мольєр]]а. Складність соціокритики, на думку Бенішу, полягає в текстуальній композиції наведених розходжень i перенесення їх у площину дискурсних опозицій i стосунків між [[актант]]ами (дискурс і дія не обов'язково збігатимуться).

== 4. Соціокритика та інші дисципліни ==
Хоча соціокритика ще перебуває в стані пошуку власного шляху та самобутності, вона відрізняється від інших суспільних підходів методами та метою дослідження:
* соціологія аналізує також склад та еволюцію публіки; за принципом соціально-економічних i культурных класифікацій [Гурдон (Gourdon, 1982)] пояснює сприймання театральних вистав;
* соціологія культури інтегрус театр у глобальный розвиток культури;
* соціологія інституцій виачає літературні заклади, способи рецепції творчості, критику й видавничу справу.
Так само, як і «старша сестра» ([[семіологія]]), соціокритика наражається на неабиякий ризик повністю втратити свою [[специфіка|специфіку]], певною мірою інтегруючи результати суміжних дисциплін i не зважаючи на текстуальне й сценічне втілення суспільних даних. Зрештою, соціокритика зробила висновок з власного досвіду i вважає, що текст або вистава, які підлягають аналізу, можуть існувати як такі лише тоді, коли виходять за свої тісні межі й погоджуються на постійні «напади» суспільних явиш на текстуальні чи сценічні фортеці.

== Джерела ==

* Lukacs,1914;
* Goldmann 1955;
* Adorno, 1974;
* Jameson, 1981;
* Pavis, 1983, 1986;
* Viala, 1985.

[[Категорія:Театр]]
[[Категорія:Театрознавство]]
[[Категорія:Теорія літератури]]


text:
# Тесляр
Тесля́р, те́сля, діал. соки́рник, сте́льмах — робітник, що займається грубою обробкою деревини, спорудженням дерев'яних будов, виготовленням простих дерев'яних меблів тощо. Назва професії походить від одного з двох найпоширеніших інструментів майстра — тесла (основний інструмент — сокира). Різниця між ними в тому, що теслею обробляли деревину вздовж та під кутом до волокна, а сокирою можна було рубати і поперек. Колись «тесляром» узагальнено називали майстра по обробці деревини у слов'ян, з часом щодо майстра для «тонших» робіт почали вживати слово «столяр» (втім, його досі іноді називають «теслею»).

## Необхідні знання
- Основи математики, фізики, креслення в обсязі середньої школи;
- Породи та вади деревини;
- Способи розмітки та виготовлення дерев'яних конструкцій;
- Правила поводження зі спеціальними речовинами і прийоми покриття ними лісоматеріалів.

## Необхідні уміння
- Користування робочим інструментом;
- Виконання операцій по роботі з лісоматеріалами;
- «Читання» креслеників.

## Загальна характеристика фаху
- Бере участь у спорудженні та ремонті житлових будинків, мостів та інших споруд;
- Зводить стіни з колод (зруби), настилає підлоги, встановлює віконні рами і двері, будівельне риштування, паркани тощо;
- Виготовляє і складає пролітні будови балочних мостів, веде підготовку дерев'яних опор ліній зв'язку і електропередачі;
- Виконує різноманітні операції по роботі з лісоматеріалом: обтісування, розпилювання, свердлення отворів, з'єднання елементів дерев'яних конструкцій, обробка захисними речовинами.

## У культурі
- Тесляр (англ. Carpenter) — персонаж казки Льюїса Керолла «Аліса в Задзеркаллі»

title: Тесляр

wikitext:
{{Otheruses|Тесля}}
{{Otheruses|Стельмах (значення){{!}}Стельмах}}
{{unibox}}
[[Файл:Wolin i Uznam lipiec 2014 454.jpg|thumb|Набір старовинних теслярських інструментів. [[Музей просто неба у Воліні]], Польща]]

'''Тесля́р'''<ref>{{СУМ-11|Тесляр}}</ref>, '''те́сля'''<ref name="СУМ">{{СУМ-11|Тесля}}</ref>, [[діалекти української мови|діал.]] '''соки́рник'''<ref>{{СУМ-11|Сокирник}}</ref>, '''сте́льмах'''<ref>{{СУМ-11|Стельмах}}</ref> — [[робітник]], що займається грубою обробкою [[Деревина|деревини]], спорудженням дерев'яних будов, виготовленням простих дерев'яних меблів тощо<ref>{{ТСУМО}}</ref>. Назва професії походить від одного з двох найпоширеніших інструментів майстра — [[тесло|тесла]] (основний інструмент — [[сокира]]). Різниця між ними в тому, що теслею обробляли деревину вздовж та під кутом до волокна, а сокирою можна було рубати і поперек. Колись «тесляром» узагальнено називали майстра по обробці деревини у [[слов'яни|слов'ян]], з часом щодо майстра для «тонших» робіт почали вживати слово «[[столяр]]» (втім, його досі іноді називають «теслею»)<ref name="СУМ"/>.

== Необхідні знання ==
* Основи математики, фізики, [[креслення]] в обсязі середньої школи;
* Породи та [[вади деревини]];
* Способи розмітки та виготовлення дерев'яних конструкцій;
* Правила поводження зі спеціальними речовинами і прийоми покриття ними [[лісоматеріали|лісоматеріалів]].

== Необхідні уміння ==
* Користування робочим інструментом;
* Виконання операцій по роботі з лісоматеріалами;
* «Читання» [[креслення|креслеників]].

== Загальна характеристика фаху ==
* Бере участь у спорудженні та ремонті житлових будинків, мостів та інших споруд;
* Зводить стіни з колод ([[зруб (архітектура)|зруби]]), настилає підлоги, встановлює віконні рами і двері, будівельне [[риштування]], паркани тощо;
* Виготовляє і складає пролітні будови балочних мостів, веде підготовку дерев'яних опор ліній зв'язку і [[лінія електропередачі|електропередачі]];
* Виконує різноманітні операції по роботі з лісоматеріалом: обтісування, розпилювання, свердлення отворів, з'єднання елементів дерев'яних конструкцій, обробка захисними речовинами.

== У культурі ==
* '''Тесляр''' ({{lang-en|Carpenter}}) — персонаж казки Льюїса Керолла «[[Аліса в Задзеркаллі]]»

== Див. також ==
{{commonscat|Carpenters}}
* [[Теслярство]]
* [[Столяр]]
* [[Стельмах]]
* [[Теслярська сокира]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* Козловский О. В. Как правильно выбрать профессию: методики, тесты, рекомендации. — Донецк: ООО ПКФ «БАО», 2006. — 798 с. ISBN 966-338-328-3 {{ref-ru}}

== Посилання ==
* [https://archive.org/details/strukrainsk/t.2/page/n427/mode/2up?view=theater Тесля]// {{ССУМ|2|429}}

{{Бібліоінформація}}
[[Категорія:Професії]]
[[Категорія:Ремісники]]
[[Категорія:Будівництво]]
[[Категорія:Деревообробка]]
[[Категорія:Теслярство| ]]
[[Категорія:Теслі| ]]

Сфера діяльності: теслярство і roofingd

Святий покровитель: Йосип Назаретський


text:
# ГЕС Увада
ГЕС Увада (яп. 上田発電所, Увада хацуденшьо, Гепберн: Uwada hatsudensho) — гідроелектростанція в Японії на острові Хонсю. Знаходячись між ГЕС Хонна (вище по течії) та ГЕС Міяшіта, входить до складу каскаду на річці Тадамі, лівій притоці Агано, яка впадає до Японського моря у місті Ніїгата.
В межах проекту річку перекрили бетонною гравітаційною греблею висотою 34 метра та довжиною 284 метрів, яка потребувала 23 тис. м3 матеріалу. Вона утримує водосховище з площею поверхні 1,52 км2 та об'ємом 20,5 млн м3 (корисний об'єм 4,4 млн м3).
Через три напірні водоводи зі спадаючим діаметром від 7 до 5 метрів ресурс надходить  до пригреблевого машинного залу. Тут встановлено три турбіни типу Каплан загальною потужністю 72 МВт (номінальна потужність станції рахується як 63,9 МВт), які використовують напір у 26 метрів.

title: ГЕС Увада

wikitext:
{{Гідроелектростанція
|Зображення                     = Uwada-487-r1.jpg
|Назва                          = ГЕС Увада
|Пікселі                        = 300px
|Підпис                         =
|Країна                         = {{JPN}}
|lat_dir =N |lat_deg =37 |lat_min = 28 |lat_sec = 59.8
  |lon_dir =E |lon_deg =139 |lon_min = 32 | lon_sec = 15.1
|region     =
  |CoordScale =
|Статус = діюча
|Річка = Тадамі
|Каскад = каскад на Тадамі
|Початок будівництва = [[1952]]
|Роки введення першого та останнього гідроагрегатів = [[1954]]
|Встановлена потужність = 63,9
|Середнє річне виробництво =
|Тип ГЕС = пригреблева
|Розрахований напір = 26
|Тип турбін = Каплан
|Кількість та марка турбін = 3
|Витрата через турбіни = 284
|Кількість та марка гідрогенераторів = 3
|Потужність гідроагрегатів =
|Тип греблі = бетонна гравітаційна
|Висота греблі = 34
|Довжина греблі = 284
|Шлюз =
|ЛЕП =
|Власник = Tohoku Electric Power
}}
{{ніхонґо|'''ГЕС Увада'''|上田発電所|Увада хацуденшьо||Хепберн=Uwada hatsudensho}} — гідроелектростанція в Японії на острові [[Хонсю]]. Знаходячись між [[ГЕС Хонна]] (вище по течії) та [[ГЕС Міяшіта]], входить до складу каскаду на річці Тадамі, лівій притоці Агано, яка впадає до [[Японське море|Японського моря]] у місті [[Ніїґата|Ніїгата]].

В межах проекту річку перекрили бетонною гравітаційною греблею висотою 34 метра та довжиною 284 метрів, яка потребувала 23 тис. м3 матеріалу. Вона утримує водосховище з площею поверхні 1,52 км2 та об'ємом 20,5 млн м3 (корисний об'єм 4,4 млн м3).

Через три напірні водоводи зі спадаючим діаметром від 7 до 5 метрів ресурс надходить  до пригреблевого машинного залу. Тут встановлено три турбіни типу Каплан загальною потужністю 72 МВт (номінальна потужність станції рахується як 63,9 МВт), які використовують напір у 26 метрів.<ref>{{Cite web|title=水力発電所ギャラリー　東北電力上田発電所 - 水力ドットコム|url=http://www.suiryoku.com/gallery/fukusima/uwada/uwada.html|website=www.suiryoku.com|accessdate=2019-07-31|archive-date=14 липня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180714194957/http://www.suiryoku.com/gallery/fukusima/uwada/uwada.html}}</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Гідроелектростанції Японії|Увада]]
[[Категорія:Хонсю]]
[[Категорія:1954 у Японії]]

title: ГЕС Увада

Країна: Японія

Стан: діюча

Річка: Тадамі

Каскад: каскад на Тадамі

title: Основні характеристики

Тип ГЕС: пригреблева

title: Характеристики обладнання

Тип турбін: Каплан

title: Основні споруди

Тип греблі: бетонна гравітаційна

Власник: Tohoku Electric Power

Оператор: Tohoku Electric Powerd

Основні споруди: ГЕС Увада


text:
# Лафай (тиран Аргоса)
Лафай (дав.-гр. Λαθάους) — тиран давньогрецького міста Аргос середини VI ст. до н. е.
Про його походження та обставини приходу до влади джерела не повідомляють. Швидше за все Лафай успадкував владу тирана Архіна, проте чи був він його родичем — також невідомо.
Мешканці Аргосу правлінням Лафая були незадоволені і вигнали його з міста. У пошуках підтримки тиран вирушив до Спарти. Проте спартанське військо, яке привів з собою вигнанець зазнало поразки, а сам Лафай загинув у бою.
На честь перемоги над тираном в Аргосі був зведений мармуровий трофей.

title: Лафай (тиран Аргоса)

wikitext:
{{особа}}
{{Otheruses|Лафай}}
'''Лафай''' ({{lang-grc|Λαθάους}}) — [[тиран]] [[Стародавня Греція|давньогрецького]] міста [[Аргос]] середини [[6 століття до н. е.|VI ст. до н. е.]]

Про його походження та обставини приходу до влади джерела не повідомляють. Швидше за все Лафай успадкував владу тирана [[Архін (тиран Аргоса)|Архіна]], проте чи був він його родичем — також невідомо.

Мешканці Аргосу правлінням Лафая були незадоволені і вигнали його з міста. У пошуках підтримки тиран вирушив до [[Спарта|Спарти]]. Проте спартанське військо, яке привів з собою вигнанець зазнало поразки, а сам Лафай загинув у бою.

На честь перемоги над тираном в Аргосі був зведений мармуровий трофей<ref>[[Павсаній]]. Опис Еллади, II, 21, 8</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Тирани Аргоса]]

title: Лафай

Помер: 6 століття до н. е.

Місце проживання: Арґос

Діяльність: тиран