text:
# Протести в Білорусі (2020—2021)
Акції протесту в Білорусі 2020—2021 року — це хвиля мирних демонстрацій проти режиму Лукашенка. Протести загострилися після президентських виборів 9 серпня 2020 року. Основними цілями були відставка Лукашенка та проведення повторних, чесних виборів президента країни.
Перші передвиборчі протести почалися у травні 2020 року в Мінську та інших містах і спочатку були пов'язані з арештом опозиційних кандидатів у президенти та недопущенням їхньої участі в президентських виборах. Після того, як ЦВК зареєструвала кандидатуру Світлани Тихановської і вона стала єдиним опозиційним кандидатом, її передвиборчі мітинги в різних містах стали збирати по кілька тисяч людей. Влада перешкоджала організації мітингів.
В день виборів після публікації перших офіційних екзит-полів, що свідчили про нібито переконливу перемогу Лукашенка вже в першому турі і суттєво розходилися з опозиційним підрахунком голосів, масові протести охопили одразу багато міст країни. Поза Мінськом люди масово виходили на вулиці в Барановичах, Бересті, Бобруйську, Вітебську, Гродні, Жлобині, Могильові, Пінську та ін. Їхньою основною метою став чесний підрахунок голосів і відставка Лукашенка, який займає посаду президента з 1994 року. Уряд почав придушувати мирні протести, використовуючи гумові кулі, сльозогінний газ та водомети; у відповідь траплялися сутички з силовиками. На кілька днів у країні майже повністю відімкнули інтернет. Було затримано кілька тисяч людей. Після трьох днів протистояння влада зупинила придушення протесту, але затримання продовжилися. Правозахисники відзначали жорстокість дій силовиків на вулицях та, особливо, у слідчих ізоляторах. Кілька людей загинуло. Підтримка російського президента Володимира Путіна на піку протестів допомогла Олександру Лукашенко триматися, і після нетривалого затишшя каральні сили безпеки розгорнули агресивну кампанію із залякування його опонентів. Тим не менш, після виборчої кампанії не було порушено жодної кримінальної справи проти беззаконня силовиків.
11 серпня протестувальники оголосили загальнонаціональний страйк, до якого приєдналися понад 20 підприємств, зокрема МАЗ, БелАЗ та «Білоруськалій». Починаючи з вечора 9 серпня і фактично до кінця 2020 року по всій Білорусі щодня проходили мирні акції солідарності та страйки, а у вихідні — багатотисячні марші. Протести 2020 року стали найбільшими в історії незалежної Білорусі.
Станом на жовтень 2021 року було понад 800 політв'язнів (за даними «Вясни»). Десятки тисяч людей були заарештовані, а тисячі покинули країну.

## Передумови

### Політична ситуація в Білорусі
Олександр Лукашенко займає посаду президента Білорусі з 1994 року. Після обрання в липні 1994 він провів низку змін: обмежив роль парламенту та місцевої влади, змінив символіку країни, взявши курс на інтеграцію з Росією, а також позбувся опозиції (через тиск, арешти та вбивства). Згодом Лукашенко скасував обмеження на два президентські терміни і став незмінним керівником країни, регулярно офіційно перемагаючи на виборах у першому турі з високим результатом. Жодні вибори в Білорусі після 1994 року не було визнано вільними міжнародною спільнотою, а здійснені ним зміни спричиняли регулярні масові протести, які щоразу закінчувалися придушенням з боку силовиків, масовими арештами та ув'язненнями (найбільшими з них були протести проти підписання Союзного договору з Росією у 1996—1997 роках, проти фальсифікації виборів 2006 та 2010 років, а також проти політичних репресій у 2011 році).
В 2015 році Лукашенко підписав Декрет № 3 «Про попередження соціального утриманства», який зобов'язав усіх мешканців країни (як громадян, так і негромадян з постійним проживанням) без офіційної зайнятості на території Білорусі виплачувати щорічний збір на користь держави. Це спричинило напруження у суспільстві, що вилилося в нові протести, відомі як Марші недармоїдів. Внаслідок протестів у 2018 році обов'язковий збір було скасовано. На думку деяких експертів, запровадження обов'язкового збору зачепило аполітичну частину суспільства, яка почала політизуватися і набувати протестного характеру.
Під час пандемії 2020 року на відміну від більшості країн світу Білорусь не ввела суворого карантину. Лукашенко вважав, що коронавірус — це «психоз», якому піддалося світове співтовариство. За його словами, в Білорусі люди помирали від різних супутніх хвороб, а не від коронавірусу.
Всі ці та інші фактори впливали на оцінку Лукашенка суспільством напередодні президентських виборів. Опозиційні праймеріз закінчилися безрезультатно через пандемію і втручення в них провладних активістів. В умовах пандемії не було зрозуміло, чи відбудуться вибори взагалі. Коли дату виборів було офіційно затверджено, опозиційні активісти стали проводити мітинги в різних містах, які збирали щоразу більше людей. Влада реагувала затриманнями.

### Передвиборчі умови
6 травня 2020 року було затримано Сергія Тихановського — бізнесмена та відеоблоґера, що оголосив про намір балотуватися у президенти і агітував своїх прихильників брати участь у акціях протесту проти чинної влади та готуватися до бойкоту виборів За участь у протестах проти інтеграції з Росією в грудні 2019 року йому присудили 15 діб арешту.
15 травня Центральна виборча комісія Білорусі відмовила в реєстрації ініціативної групи з висунення Тихановського кандидатом у президенти, обґрунтувавши це неправильним оформленням документів та відсутністю його підпису. Документи подавала дружина Тихановського Світлана на підставі довіреності. Після цього Світлана Тихановська оголосила, що буде балотуватися в президенти замість свого чоловіка. 29 травня Сергія Тихановського було повторно затримано, його звинуватили в організації несанкціонованого мітингу. Пізніше суд обрав запобіжний захід у вигляді утримання під вартою.
12 травня про свою участь у виборах оголосив Голова правління «Белгазпромбанку» Віктор Бабарико. Його кандидатуру публічно підтримали відомі білоруські діячі культури: нобелівська лавреатка Світлана Алексієвич, режисер Андрій Курейчик, філософ Володимир Мацкевич. 11 червня в «Белгазпромбанку» почалися обшуки, затримали трьох членів ініціативної групи Бабарика, а 18 червня було заарештовано самого Віктора Бабарика та його сина Едуарда, голову ініціативної групи. Віктора Бабарика звинуватили у легалізації грошей, отриманих незаконним шляхом.
14 липня ЦВК відмовила Бабарику в реєстрації кандидатом через те, що «в декларації не відображено матеріальні засоби та нерухомість, що фактично перебувають у його власності, а також доходи від діяльності низки підконтрольних йому білоруських комерційних структур». Аналогічно не зареєстрували іншого альтернативного кандидата Валерія Цапкала. Учасники кампанії заявляли, що голова ЦВК Лідія Єрмошина зайняла бік слідства без рішення суду і таким чином демонстративно порушила конституцію. Представниці виборчих штабів Бабарика та Цепкала — Марія Колесникова та Вероніка Цепкало відповідно — приєдналися до Об'єднаного штабу Світлани Тихановської.
Напередодні виборів фактично було заборонено проводити соціологічні опитування. Інтернет опитування давали рекордно низькі показники президенту Лукашенку, через що з'явився мем «Саша 3%».

## Хронологія протестів

### До виборів (травень— початок серпня 2020)
Події, пов'язані з тиском на опозицію, викликали суспільний резонанс. Початком протестів прийнято вважати мітинг, організований Сергієм Тихановським у Мінську 24 травня; подія зібрала близько 500 осіб На той час Тихановському вже відмовили в реєстрації ініціативної групи, тож він закликав підтримати свою дружину Світлану. Сергій Тихановський мав намір активізувати суспільство для бойкоту виборів.
Під час кампанії зі збору підписів за Тихановську та Бабарика люди шикувалися у величезні черги. Після недопущення до виборів Бабарика 14 липня в Мінську відбулися «несанкціоновані» протести, проти яких влада використала ОМОН, частину учасників було затримано.
Після того, як ЦВК зареєструвала кандидатуру Світлани Тихановської, її агітаційні зустрічі в столиці та регіонах стали збирали в середньому 10 тисяч осіб, а найбільший мітинг 30 липня зібрав, за оцінками правозахисників, 63 тисячі осіб.
6 серпня Тихановська не змогла організувати анонсований мітинг у Мінську, тому що всі місця для агітації були зайняті державними заходами. Кілька тисяч прихильників Тихановської зібралися у Київському сквері на один із державних заходів. Звукоінженери включили пісню Віктора Цоя «Перемен», через що їх заарештували. Пісня стала одним із символів протесту.

### Перші дні після виборів і спроба придушення протесту (9-12 серпня 2020)
Основна хвиля протестів почалася ввечері 9 серпня, коли з'явилися перші офіційні екзит-поли. За їхніми даними, Лукашенко набрав майже 80% голосів, а Тихановська — менше 7%. В країні частково відключили інтернет та мобільний зв'язок. Увечері перестали працювати новинні сайти. ОМОН та внутрішні війська застосували силу проти демонстрантів, протести почали розганяти водометами, сльозогінним газом і світлошумовими гранатами. У Мінську по протестувальниках стріляли гумовими кулями, були поранені; автомобіль спецтехніки в'їхав у натовп протестувальників, троє отримали важкі травми. За різними даними, пораненими було заповнено два відділення військового шпиталю.
Ввечері 10 серпня люди знову почали збиратися в багатьох містах країни. Силовики використовували гумові кулі та світлошумові гранати. В деяких місцях протестувальники почали зводити барикади. З'явилася перша жертва — біля станції метро «Пушкінська» загинув чоловік (нібито від вибуху світлошумової гранати, але через кілька днів стало відомо, що його поранили пострілом).
Пізніше стало відомо, що 10 серпня Тихановська виїхала до Литви. Вона записала відеозвернення, пояснивши, що самостійно покинула Білорусь, поїхавши до дітей. За словами опозиції, відеозвернення було записано під тиском силовиків у приміщенні ЦВК, куди Тихановська прийшла подати скаргу на фальсифікації підрахунків і звідки її не випускали протягом кількох годин. 14 серпня глава ЦВК Лідія Єрмошина підтвердила, що відео було записано в приміщенні ЦВК і що з Тихановською там розмовляли «високопоставлені представники органів правопорядку».
11 серпня було оголошено загальнонаціональний страйк, до якого приєдналися великі підприємства країни: Мінський маргариновий завод, Мінський електротехнічний завод, Жабінковський цукровий завод, а на БелАЗі та «Гродно Азоті» робітники почали обговорювати формат страйку і конкретні вимоги для підприємства.
Ввечері під час придушення протестів журналісти відзначали особливу жорсткість дій силовиків. Спершу вони розганяли та затримували людей, що прийшли до місця загибелі протестувальника біля метро «Пушкінська», а потім почали прочісувати центральні вулиці та затримувати випадкових перехожих.

### Початок страйку (12—16 серпня 2020)
12 серпня масові затримання тимчасово припинилися і основною формою протесту стали акції солідарності та живі ланцюги. Жінки (часто лише в білому) стояли довгими шеренгами з квітами в руках і закликали силовиків припинити насилля, автомобілісти підтримували їх сигналами. Біля місць перебування затриманих (зокрема біля «Волода́рки») збиралися їхні родичі та небайдужі громадяни.
В Білорусі частково відновив роботу інтернет. З'явилося кілька флешмобів, зокрема колишні військові та спецпризначенці викидали свою форму на знак протесту проти насилля, деякі міліціонери подавали у відставку. Кілька журналістів державних телеканалів звільнилися.
13 серпня до оголошеного раніше страйку приєдналася низка підприємств, загалом понад 20 великих підприємств (зокрема, МАЗ та БелАЗ, а також Мінський тракторний завод (МТЗ), Мінський керамічний завод («Керамін»), завод «Інтеграл», ВАТ «Хімволокно», «Гродноміськбуд», ВАТ «Белкард», «Гродно Азот», «Гефест» та ін.).
До акцій солідарності приєдналися залізничники та медики (працівники Республіканського науково-практичного центру «Кардіологія» в Мінську, Четвертої столичної лікарні, столичної Лікарні швидкої допомоги і студенти Гродненського медичного університету). До вимог перерахувати голоси на виборах приєдналися також Білоруська державна філармонія і Національний художній музей Білорусі.
В ніч проти 13 серпня міліція почали випускати затриманих, зокрема, з СІЗО на Акрестіна випустили понад 100 осіб. Крім того, міністр МВС Білоруси Юрій Караєв попросив вибачення за травми випадкових людей, які їм нанесли міліціянти. Посли країн ЄС поклали квіти на місце загибелі першої жертви протистояння біля станції метро «Пушкінська».
14 серпня до страйку приєдналися нові підприємства, зокрема Білоруськалій, Мінський тракторний завод, «Білшина» та інші. На страйк вийшли також всі категорії працівників Мінського метрополітену: від співробітників депо до інженерних служб.
В неділю 16 серпня відбувся анонсований раніше «Марш свободи», що зібрав близько 200 тисяч осіб і став найбільшою в історії Білорусі протестною акцією. Масові акції протесту відбулися по всій країні — в Гродні, Гомелі, Бересті, Могильові, Барановичах, Вітебську, Бобруйську, Жлобині, Борисові, Пінську, Солігорську, Ліді, Полоцьку.

### Друга половина серпня — жовтень 2020
В цей період щодня у різних містах продовжували відбуватися акції протесту, при чому недільні акції в Мінську збирали десятки тисяч людей. Лідерів страйку та найбільш активних учасників протесту поступово затримували, а політиків, що намагалися вести переговори з протестом, — звільняли. До 10 вересня учасники Координаційної ради або покинули країну, або їх також було затримано. Останньою виїхала Світлана Алексієвич наприкінці вересня.
19 серпня Лукашенко призначив новий уряд, де зберегли посади всі ключові фігури: Прем'єр-міністр Роман Головченко, міністр МЗС Володимир Макей, міністр МВС Юрій Караєв, голова Мінінформації Ігор Луцький та міністр охорони здоров'я Володимир Караник. Литва запровадила санкції проти Лукашенка та його оточення.
20 серпня платформа «Голос», що займалася паралельним підрахунком голосів, опублікувала звіт на основі 1310 протоколів, згідно з якими Тихановська набрала понад 81% голосів.
22 серпня було заблоковано низку інформаційних сайтів, що активо висвітлювали протести (зокрема «Радіо Свободу», «Європейське радіо для Білорусі», «Белсат», «Салідарнасць», Udf.by, «Вітебський кур'єр», «Виртуальный Брест», The Village, а також сайти правооборонних організацій, політичних партій і громадських ініціатив).
7 вересня зникла Марія Колесникова, Антон Родненков та Іван Кравцов. Наступного дня стало відомо, що їх намагалися депортувати в Україну. При цьому Колесникова порвала свій паспорт, після чого її офіційно затримали і перевезли в СІЗО. Родненков та Кравцов перетнули кордон і пізніше того ж дня дали пресконференцію в Києві.
14 вересня в Сочі відбулася зустріч Лукашенка з Путіним, за підсумками якої Росія видала Білорусі кредит сумою в 1,5 млрд доларів США. Того ж дня на полігоні «Берестейський» стартували російсько-білоруські навчання «Слов'янське братство 2020», що тривали до 25 вересня. Початково планувалася, що до навчання приєднаються також збройні сили Сербії, проте 9 серпня президент Сербії Александар Вучич заявив про відмову від участі через тиск Євросоюзу.
17 вересня Європейський парламент прийняв резолюцію щодо ситуації в Білорусі, згідно з якою Лукашенка не визнають легітимним президентом країни, з вимогами ввести жорсткі санкції проти нього та його оточення. Також ЄП осудив гібридне втручання Росії у справи Білорусі.
23 вересня Лукашенко провів інавгурацію в Палаці незалежності, про яку не повідомляли заздалегідь і яку не транслювали. На події не було представників інших країн. За словами деяких присутніх, вони дізналися про інавгурацію безпосередньо в Палаці незалежності.
10 жовтня Лукашенко приїхав у СІЗО КДБ і протягом 4,5 годин обговорював із Віктором Бабариком та іншими політв'язнями «зміни до Конституції Білорусі». Заарештованому блоґеру Сергію Тихановському дозволили подзвонити дружині Світлані. Це була їхня перша розмова після арешту Сергія 29 травня в Гродні
29 жовтня почали надходити повідомлення про те, що білоруська митниця закрила пункти пропуску на в'їзд до країни (навіть для громадян Білорусі). Причиною називали погіршення епідеміологічної ситуації. Міністр закордонних справ Литви Лінас Лінкявічус повідомив, що навряд чи кордон закрили через ситуацію з коронавірусом, оскільки по дипломатичним каналам ніяких повідомлень не надходило. Лукашенко звільнив міністра внутрішніх справ Юрія Караєва та його заступника Олександра Барсукова, що керували розгонами мирних демонстрацій останнім часом. Новим міністром МВС став Іван Кубраков.

### Кінець 2020 — початок 2021
В цей період акції протесту продовжувались, але їхня масовість стала спадати.
5 листопада платформи «Голос», «Зубр» та «Честные люди» представили підсумковий звіт про вибори президента Білорусі. На основі опрацьованих протоколів було зроблено висновок, що вибори було сфальсифіковано Лукашенко нагородив та підвищив низку керівників силових відомств.
12 грудня понад сто діючих і колишніх силовиків та військових Білорусі підписали відкритого листа, в якому закликали провести нові вибори «як єдиний спосіб розв'язання кризи, об'єднання суспільства, відновлення в країні верховенства права та законності».
18 грудня стало відомо, що МВС Білорусі і Росгвардія домовилися на тлі протестів співпрацювати в сфері охорони громадського порядку і забезпечення безпеки, а також з боротьби з тероризмом і екстремізмом. Співпрацювати сторони домовилися в формі консультацій, семінарів, конференцій та навчально-методичних зборів, в підготовці кадрів, проведенні спільних навчань.
Останні акції протесту відбулися на День Волі 25 березня 2021 року. Через репресії частина протестувальників покинула країну, а частину було ув'язнено.

## Форми протесту

### Еволюція форм протесту
В перші дні після виборів у Білорусі був майже повністю відсутній інтернет, що ускладнювало координацію дій. Люди збиралися на 19:00 в центрі своїх міст, силовики намагалися перешкоджати: нападали, били та затримували будь-кого, хто перебував в зоні протесту чи неподалік (при цьому забігаючи в подвір'я, а іноді і в під'їзди; бували випадки стрільби силовиків по вікнах випадкових громадян). Таким чином тактика протесту зводилася до того, щоби протриматися на вулиці якомога довше і не потрапити в руки силовиків. Іноді виникали сутички, зводилися барикади, запускалися феєрверки. Близько другої ночі протести вщухали і люди розходилися, а наступного дня о 19:00 все знову повторювалося.
12 серпня 2020 року влада Білорусі тимчасово призупинила активне придушення протесту, повернувся інтернет. З цього дня протест почав стабілізуватися і став більш систематичним та скоординованим. Основним джерелом інформації та інструментом координації дій став месенджер Telegram. Оскільки певний час силовики взагалі не реагували на протестувальників, то стали можливими мирні марші та ланцюги солідарності. Відомим прикладом стали акції жінок у білому, що закликали припинити насилля (в цьому був ще й певний символізм через зневажливе ставлення Лукашенка до жінок). Аналогічні акції стали влаштовувати професійні спільноти: медики — біля своїх лікарень, студенти — біля вишів, шахтарі — перед своїми підприємствами тощо. В рамках страйку державних підприємств траплялися одиночні акції шахтарів, коли вони приковували себе в шахті, відмовляючись підніматися на поверхню. В жовтні почали щотижня проводити марші пенсіонерів, а пізніше — також акції людей із інвалідністю.
Традиційно з другої половини серпня щосуботи в країні відбувадися жіночі протести, а щонеділі — загальний марш. Недільні марші в Мінську збирали найбільшу кількість людей (зазвичай, не менше 100 тисяч) і щотижня мали іншу назву. Білоруська влада намагалася придушити будь-які форми протесту, незважаючи на те, чи є конкретні дії забороненими. Наприклад, комунальники знімали біло-червоно-білі прапори чи просто комбінації кольорів з балконів громадян, або людину могли затримати за тримання в руках чистого аркуша (як натяк на протестний плакат). Протестувальники реагували на такі дії акціями, що покликані були довести репресії до абсурду і показати їхню незаконність. Однією з таких форм протесту можна вважати те, як щодня люди з протестною символікою збиралися на подвір'ях між багатоповерхівами — сиділи, розмовляли, іноді вібувався вуличний концерт. Оскільки в країні заборонено несанкціоновані мітинги, їх регулярно відвідували силовики.
Окрім вуличних протестів набули популярності флешмоби в інтернеті. Професійні спільноти та колективи писали відкриті листи, записували відеозвернення із закликами продовжувати протест. Періодично з'являлися відеозвернення силовиків та працівників державних компаній про те, що вони йдуть у відставку на знак протесту.
В другій половині серпня силовики відновили затримання, але цього разу почали діяти інакше. Затримували або випадкових учасників протесту, або коли людей ставало зовсім мало. Затримань стало суттєво менше, ніж у перші дні після виборів, але окрім прямих затримань влада використовувала й інші форми репресій. Щонеділі до Мінська звозили військову та спеціальну техніку, закривали станції метро, тимчасово блокували мобільний інтернет та великі площі. Іноді використовували водомети.

### Координаційна рада
14 серпня Тихановська записала відеозвернення, в якому заявила про перемогу на виборах і про створення Координаційної ради для забезепечення мирної зміни влади в Білорусі. За її словами, до Ради повинні увійти «представники громадянського суспільства, шановані та відомі білоруси, професіонали своєї справи». Заявки на участь у Раді були відкриті для будь-якого громадянина Білорусі, що вважав результати виборів сфальсифікованими і якого визнавали авторитетним у певній соціальній групі (лікарів, вчителів, бізнесменів, письменників чи спортсменів).
17 серпня Тихановська опублікувала відео, в якому заявила, що готова очолити перехідний уряд і організувати нові, вільні та чесні вибори президента. Того ж дня з'явивися список членів Ради, серед яких була нобелівська лавреатка Світлана Алексієвич, колишній міністр культури Павло Латушко та представники найбільших страйкуючих підприємств. Перша пресконференція Ради відбулася 18 серпня в Мінську. 19 серпня Координаційна рада сформувала президію.
24 серпня Рада закликала білорусів ініціювати процедуру відкликання депутатів парламенту та місцевих рад.
Лукашенко заявив, що створення Координаційної ради — це спроба захоплення влади. Голова Конституційного суду Білорусі Петро Міклашевич заявив, що Координаційна рада є неконституційною Слідчий комітет допитав усіх членів президіуму КР.
У жовтні 2020 року Європарламент нагородив білоруську опозицію, представлену Координаційною радою, премією Андрія Сахарова.
21 грудня Генеральна прокуратура Білорусі порушила кримінальні справи проти лідера опозиції Світлани Тихановської і членів Координаційної ради.

### Кіберпартизани
1 вересня Telegram-канал Nexta опублікував План Перемоги, у якому в розділі Інформаційний фронт була Хакерська війна.
2 і 3 вересня було зламано сайти управління справами президента Білорусі і МВС Білорусі. На сайті МВС Лукашенка «оголосили» в розшук.
Пізніше було зламано сайти національної лотереї, податкового міністерства, біржі, держакупівель, президента і Генеральної прокуратури Білорусі. Хакери отримали бази даних із персональними даними співробітників ОМОН, КДБ та МВС. Було запущено онлайн-карту із адресами силовиків, причетних до побиття мітингарів.
26 вересня було зламано державні канали і в ефір запустили відео побиття активістів.

## Соціологічні дослідження
21 жовтня 2020 було опубліковано соціологічне дослідження британського аналітичного центру в області міжнародних відносин Chatham House. Згідно з цим дослідженням, кожен п'ятий мешканець білоруських міст брав участь у вуличних акціях протесту, 70% респондентів вважали, що результати виборів було сфальсифіковано, 16% опитаних вірили, що вибори відбулися без фальсифікацій. При цьому 20,6% опитаних заявили, що віддали свій голос на Лукашенка, 52,2% — за Тихановську, 9,2% — проти всіх, 13,7% не вказали, як голосували на виборах. 62,8% респондентів сприймали дії силовиків 9—11 серпня як катування.

## Символіка
Біло-червоно-білий (БЧБ) прапор, що був офіційним прапором незалежної Білорусі з 1991 по 1995 роки, а також прапором Білоруської Народної Республіки у 1918 році, став символом демократичної опозиції та всіх противників Лукашенка. Його використання фактично заборонено, на демонастраціях міліція часто конфісковує ці прапори, а його власникам дають штрафи та короткі терміни ув'язнення. Серед інших символів — герб Погоня та пісня «Ваяцкі марш» (Мы выйдзем шчыльнымі радамі), які також використовувала БНР. Протестувальники також часто співали пісні «Пагоня», «Купалінка», «Муры» (переклад пісні Яцека Качмарського) та «Перемен» Віктора Цоя.
Народним гаслом протесту був заклик «Жыве Беларусь!».
Деякі протестувальники використовували офіційний прапор Білорусі, зокрема як символ єдності суспільства всупереч різним поглядам.
14 січня Олександр Лукашенко підписав поправки до кодексу про адміністративні правопорушення і процесуально-виконавчий кодекс Білорусі. Водночас голова Ради Республіки Національних зборів Республіки Білорусь Наталія Качанова повідомила, що нове законодавство передбачає серйозні штрафи за використання будь-якої «невстановленої символіки»
- Державний прапор Республіки Білорусь в 1991—1995 роках
- «Погоня» – державний герб Республіки Білорусь в 1991—1995 роках
- Біло-червоно-білий прапор з гербом «Погоня»
- Прапор з гербом «Погоня» на червоному тлі

## Застосування насильства щодо протестувальників
В перші дні після виборів очевидці повідомляли про застосування надмірного насильства для розгону демонстрантів (зокрема гумові кулі та світлошумові гранати), а затримані після звільнення повідомляли про систематичні побиття, переповнені камери та відсутність доступу до води та їжі в ізоляторах. Силовики били та затримували людей, що не брали активної участі в протестах, зокрема тих, хто перебував неподалік.
Спочатку влада заперечувала застосування масового насильства при затриманнях і в ізоляторах. Пізніше міністр МВС Караєв попросив вибачення за травми випадкових людей, які їм нанесли міліціянти, а Лукашенко закликав народ пробачити силовиків.
Великою проблемою для сотень постраждалих, які хотіли притягнути винних у побитті та тортурах до відповідальності, стала своєчасна фіксація фактів насильства і професійний медичний огляд. Багато постраждалих повідомляли про те, що їм відмовляли у проведенні платної експертизи, а в РУВС не давали скерувань на її проведення.
1 вересня 2020 року, в заяві експертів ООН з прав людини було згадано понад 450 задокументованих випадків катувань та жорстокого поводження із затриманими, включаючи сексуальне насильство та зґвалтування жінок та дітей.
17 грудня 2020 року, було опублікувано відео, що відбувалося у Фрунзенському РУВС Мінська 12 серпня. На відео в приміщенні знаходиться багато людей, деякі лежать на підлозі, хтось сидить на колінах або стоїть уздовж стіни, з руками, зв'язаними за спиною. Під час допиту одного з них б'ють під дих і по нирках, лежачу людину б'ють палицею.
23 травня 2021 року, в Національному аеропорту Мінськ було здійснено незаплановану посадку літака компанії Ryanair Sun (доньки компанії Ryanair) рейсу FR4978, який прямував за маршрутом (Афіни — Вільнюс). Посадка була зумовлена тим, що на борт літака надійшло повідомлення про мінування, яке виявилося хибним. Для супроводу та посадки літака, за дорученням самопроголошеного президента Білорусі О. Лукашенка, в небо піднімався винищувач Міг-29. Після посадки літака компанії Ryanair Sun в Мінську, білоруські силовики випхали з літака, затримали та заарештували колишнього редактора телеграм-каналу NEXTA Романа Протасевича, який перебував на борту літака та якому у Білорусі може загрожувати смертна кара. Інцидент обговорять на саміті ЄС, проведення якого заплановано на 24 травня. Голова Європейської Ради запевнив, що він «не залишиться без наслідків».

### Загиблі
| Дата         | Подробиці                                                                                |
| ------------ | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| 10 серпня    | Першою жертвою протестів став 34-річний Олександр Тарайковський, який загинув 10 серпня о 23 годині біля станції метро «Пушкінська». Associated Press опублікувало кадр зі зробленого 10 серпня відеозапису, на якому видно чоловіка, схожого на Тарайковського, а на білій майці видно (ймовірно) пляму крові. Пізніше було опубліковано відео загибелі Тарайковського. Пресслужба МВС Білорусі опублікувала інформацію в телеграмканалі, що невідомий на той момент Тарайковський підірвав себе невідомим пристроєм, проте в опублікованому відео від AP видно, що в руках Тарайковського нічого не було, а також видно постріл з боку ОМОНу, після якого він впав. |
| 12 серпня    | У Гомелі помер 25-річний Олександр Вихор, у якого, ймовірно, була хвороба серця. За попередньою інформацією, він помер через багатогодинне очікування в автозаці в жарку погоду. Він перебував у фургоні, оскільки міські центри тимчасового утримання були переповнені.                                                                                |
| 17 серпня    | Правозахисна організація «Звяно» опублікувала звіт, за даними якого під час протестів принаймні п'ять осіб було вбито і сім перебуває в критичному стані.                                                                                |
| 19 серпня    | У військовому шпиталі в Мінську помер 43-річний Генадій Шутов, один із тих, по кому силовики відкрили вогонь на ураження в Бересті 11 серпня. Кульове поранення в голову непоправно пошкодило головний мозок.                                                                                |
| 22 серпня    | У мінському парку було знайдено повішеним Микиту Кривцова, учасника протестів із Молодечна, який десять днів вважався зниклим без вісти.                                                                                |
| 3 жовтня     | У лікарні швидкої допомоги Мінська помер 41-річний Денис Кузнєцов, якого 29 вересня було доставлено туди з ізолятора на Акрестіна з численними травмами (переломами та пошкодженням внутрішніх органів). За офіційними даними, його затримали за дрібне хуліганство, а травми він отримав через падіння з верхнього ліжка в камері.                                                                                |
| 12 листопада | У лікарні помер Роман Бондаренко, якого напередодні жорстоко побили силовики. У МВС же заявили, що Бондаренко помер не від рук силовиків, а внаслідок бійки.                                                                                |

Водночас влада і керівництво МВС Білорусі жодного разу не визнали, що люди загинули від рук співробітників правоохоронних органів режиму Лукашенка.

## Репресії

### Проти військовослужбовців і правоохоронців
4 травня 2021 року Олександр Лукашенко підписав указ 174 про позбавлення військових і спеціальних звань понад 80 колишніх працівників правоохоронних відомств і військовослужбовців — за їхню дискредитацію в період «загострення суспільно-політичної обстановки в країні», зокрема за публікацію в соцмережах особистих даних інших працівників правоохоронних органів, журналістів і держслужбовців.
|  | «Окремі військовослужбовці і співробітники силових відомств нагнітали протестні настрої в суспільстві, організовували і брали участь в несанкціонованих заходах, розміщували в мережі інтернет екстремістські матеріали, закликали до радикальних дій» |

За інформацією ЗМІ, ініціаторами такого заходу стали керівники силових відомств.

## Реакція

### Внутрішня
- Реакція Лукашенка

- 10 серпня Лукашенко пригрозив протестувальникам «адекватною відповіддю», зазначивши, що «розірвати країну» ніхто не дозволить.
- 14 серпня він відреагував на масові страйки на підприємствах країни, заявивши, що такі протести можуть негативно позначитися на їхній майбутній роботі.
- 21 серпня під час відвідування агрокомбінату «Дзержинський», Лукашенко пообіцяв розібратися з протестами «найближчими днями».

- Підтримка Лукашенка

- 10 серпня екзарх Москвоського патріарха в Білорусі «сердечно привітав» Лукашенка із перемогою на виборах. Пізніше, 14 серпня, він перепросив за передчасне привітання, після чого 25 серпня Синод звільнив його з посади.
- 15 серпня синод Білоруського екзархату РПЦ опублікував звернення «до народу Білорусі про припинення народного протистояння», у якому закликав «провокаторів і підбурювачів» «одуматися, припинити провокації, спрямовані на дестабілізацію Білорусі і поділ білоруського народу».
- 20 серпня Генпрокуратура Білорусі відкрила справу за статтею про захоплення влади.

- Опозиція Лукашенку

- 13 серпня звільнився заступник начальника управління законодавства в правоохоронній та військовій сферах головного державно-правового управління адміністрації президента Білорусі Артем Проскалович.
- 18 серпня подав у відставку посол Білорусі в Словаччині, він першим з білоруських дипломатів підтримав протести.

### Міжнародна
- Міжнародні організації

-  Верховний комісар ООН з прав людини Мішель Бачелет засудила насильницькі дії влади Білорусі та закликала прислухатись до народу. (12 серпня).
-  Представники ЄС засудили дії білоруських силовиків щодо протестувальників.

17 грудня Рада Європейського Союзу ввела третій пакет санкцій щодо Білорусі, в перелік якого потрапили 7 юридичних осіб (Белтехекспорт, Дана Холдінгз, OAO «МЗКТ» — Мінський завод колісних тягачів, Сінезіс, Керівництво справами Президента Республіки Білорусь, Агат — електромеханічний завод, 140-й ремонтний завод) та 29 фізичних осіб (Анатолій Сівак, Іван Ейсмант, Володимир Каранік, Кочанова Наталя, Павло Легкий, Ігор Луцький, Андрій Швед, Генадій Богдан, Олександр Турчин, Олександр Шакутін, Микола Воробей та інші).
- Спільні міжнародні заяви

-   Силові методи Лукашенка засудили президенти Польщі та Литви Анджей Дуда та Ґітанас Науседа (9 серпня).

- Країни, що підтримали Лукашенка

-  Президент Азербайджану Ільхам Алієв привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  частково визнаний президент Венесуели Ніколас Мадуро привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Генеральний секретар та президент В'єтнаму Нґуен Фу Чонґ привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Прем'єр-міністр Вірменії Нікол Пашинян
-  Президент Казахстану Касим-Жомарт Токаєв привітав Лукашенка з перемогою на виборах
-  Голова ЦК Компартії Китаю Сі Цзіньпін привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Президент Киргизстану Сооронбай Жеенбеков привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Президент Молдови Ігор Додон привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Президент Нікараґуа Даніель Ортеґа та віцепрезидент Росаріо Мурільйо привітали Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Султан Оману Хайтам бін-Тарік привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Росія

- Президент Росії Володимир Путін привітав Лукашенка з перемогою.
- Міністр МЗС Росії Сергій Лавров заявив, що «близько 200 натренованих на території України екстремістів перебувають у Білорусі». У віповідь міністр закордонних справ України Дмитро Кулеба сказав, що ця заява є «плодом фантазії», а також, що Україна не веде підривної діяльності проти Білорусі, на відміну від Росії.

-  Президент Сирії Башар аль-Ассад привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Президент Таджикистану Емомалі Рахмон привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Президент Туреччини Реджеп Таїп Ердоган привітав Лукашенка з перемогою на виборах.
-  Президент Узбекистану Шавкат Мірзійоєв привітав Лукашенка з перемогою на виборах.

- Країни, що висловили опозицію Лукашенку

-  Австрія
-  Албанія
-  Бельгія
-  Боснія і Герцеговина
-  Велика Британія
-  Данія
-  Греція
-  Естонія не визнала підсумки виборів у Білорусі (18 серпня).
-  Ірландія
-  Іспанія
-  Італія
-  Міністр МЗС Канади Франсуа-Філіпа Шампань закликав провести нові вибори в Білорусі (18 серпня).
-  Латвія виділила 150 тис. євро допомоги громадянам Білорусі та місцевим ЗМІ (25 серпня).
-  Литва
-  Люксембург
-  Нідерланди
-  Німеччина
-  Північна Македонія
-  Прем'єр-міністр Польщі Матеуш Моравецький запропонував провести надзвичайний саміт ЄС.
-  Португалія
-  Румунія
-  Сербія
-  Словаччина
-  Словенія
-  Угорщина
-  Фінляндія
-  Франція
-  Чехія
-  Чорногорія
-  Швеція

- Країни, що поставили під сумнів легітимність виборів

-  Ісландія
-  Норвегія
-  Мінфін США ввів санкції проти ЦВК Білорусі, білоруського спецназу та управління МВС по Мінську. Також санкції були введені проти першого замміністра внутрішніх справ Білорусі Генадія Казакевича.
-  Президент України Зеленський заявив, що Білорусь повинна дотримуватися загальновизнаних демократичних стандартів й забезпечити власному народу його права та свободи. 21 вересня Верховна Рада України прийняла заяву, в якій йдеться про те, що президентські вибори в Білорусі не були ані вільними, ані чесними, що дає підстави вважати, що «офіційні» результати виборів Президента РБ не відображають реального волевиявлення білоруських громадян. 24 грудня міністр закордонних справ Дмитро Кулеба заявив, що санкції проти Білорусі вводити недоцільно, проте білоруські чиновники, залучені в репресіях проти білоруського народу, повинні понести відповідальність.
-  Японія

- Країни, що осудили ескалацію конфлікту

-  11 грудня Федеральна рада Швейцарії ухвалила рішення про введення санкцій проти президента Білорусі Олександра Лукашенка і ще 14 осіб.

- Неурядові організації

- Предстоятель ПЦУ митрополит Епіфаній закликав білорусів захищати вільне майбутнє та виборювати автокефалію Церкви.

### Відкликання послів
Країни, що відкликали своїх послів із Білорусі:
- Литва (5 жовтня)[212]
- Німеччина (6 жовтня)[212]
- Латвія (7 жовтня)[212]
- Естонія (7 жовтня)[212]
- Словаччина (8 жовтня)[212]
- Чехія (8 жовтня)[212]
- Болгарія (8 жовтня)[212]
- Румунія (9 жовтня)[212].

### Оцінка протестів населенням України
За результатами опитування Київського міжнародного інституту соціології, проведеного 12—16 вересня 2020, 45,3% українців підтримують білоруських протестувальників, а 31,3% — Олександра Лукашенка. При цьому найбільше білоруських протестувальників підтримують на заході (58,5%) та у центральній частині України (50,6%); натомість найвищий рівень підтримки Лукашенка — на сході (44,9%) та півдні (42%) України.
За політичними переконаннями, білоруських протестувальників найбільше підтримують виборці «Європейської солідарності» — 81,1% (4,3% — за Лукашенка). Серед виборців «Слуги народу» 48,7% підтримують протестувальників, 29,9% — Лукашенка. Серед прихильників «Батьківщини» 52,1% — за протестувальників, 35,7% — за Лукашенка. Найвищий рівень підтримки Лукашенка висловили прихильники ОПЗЖ (66,8%) та «Партії Шарія» (71,2%).

## Галерея
- Сутички в Мінську в ніч після голосування

- Мітинг 14 серпня 2020

- «Марш свободи» в Мінську 16 серпня 2020

title: Протести в Білорусі (2020—2021)

wikitext:
{{Картка:Громадянський конфлікт
|назва        = Протести в Білорусі
|тип конфлікту =
|зображення   = Protest actions in Minsk (Belarus) near Stella, August 16.jpg
|зображення_розмір = 300пкс
|підпис       = Мітинг у Мінську 16 серпня 2020
|дата         = з [[24 травня]] [[2020]] до [[27 березня]] [[2021]]
|місце        = {{BLR}}
|привід       = {{Bulleted list|
  Тривалий час перебування [[Лукашенко Олександр Григорович|Олександра Лукашенка]] на посаді Президента Білорусі без чесних виборів|
  Ексцентричні висловлювання та поведінка Лукашенка в умовах [[Коронавірусна хвороба 2019 у Білорусі|пандемії COVID-19]]|
  Погіршення соціально-економічного становища населення|
  Відсутність ефективних соціально-економічних реформ|
  Арешти лідерів опозиції та опозиційних активістів [[Тихановський Сергій Леонідович|Сергія Тихановського]], [[Бабарико Віктор Дмитрович|Віктора Бабарика]]|
  Недопущення до участі у [[Президентські вибори в Білорусі 2020|президентських виборах]] популярних альтернативних кандидатів
}}
|цілі         = {{Bulleted list|
  Звільнення Сергія Тихановського, Віктора Бабарика та інших політичних в'язнів|
  Проведення чесних виборів і допуск до них альтернативних кандидатів|
  Відставка президента Олександра Лукашенка|
  Повернення до [[Референдум у Білорусі 1995|Конституції 1994]] року
}}
|результат    = [[Лукашенко Олександр Григорович|Олександр Лукашенко]] втримався на посаді президента (за допомогою Російської Федерації).
|політичні зміни =
|сторони1     = {{Прапорець|BLR|1991}} [[Білоруська опозиція|Опозиція]] Координуючі організації:

: • Фронт національного порятунку Білорусі (з 12 серпня)<ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/12/7262659/ Цепкало з України заявив, що створює Фронт порятунку Білорусі] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200812151536/https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/12/7262659/ |date=12 серпня 2020 }} — Українська правда</ref>
: • [[Координаційна рада (Білорусь)|Координаційна рада для забезпечення передачі влади]] (з 14 серпня)<ref>{{Cite web |url=https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/14/7262938/ |title=Тихановська ініціювала створення координаційної ради для передачі влади |accessdate=16 серпня 2020 |archive-date=19 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200819112829/https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/14/7262938/ |website=[[Українська правда]] }}</ref>
 • Національний страйковий комітет (з 18 серпня)<ref name="страйкком">[https://euroradio.fm/alyaksandr-yarashuk-zayaviu-pra-stvarenne-nacyyanalnaga-straykama Аляксандр Ярашук заявіў пра стварэнне Нацыянальнага стачкама] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210514031615/https://euroradio.fm/alyaksandr-yarashuk-zayaviu-pra-stvarenne-nacyyanalnaga-straykama |date=14 травня 2021 }} — Еўрарадыё</ref>
• Опозиційні кандидати та їхні прихильники

• Опозиційні партії та організації:

: • [[Білоруська християнська демократія|БХД]]<ref name="ланцюг18.06">[https://news.tut.by/elections/689398.html В центре Минска выстроилась цепь солидарности: акция длилась более шести часов] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200618200323/https://news.tut.by/elections/689398.html |date=18 червня 2020 }} — TUT.by</ref><ref name="заява12.08">{{Cite web |url=https://telegraf.by/politika/pobeditelnicej-vyborov-stala-tihanovskaya-oppoziciya-vystupila-s-sovmestnym-zayavleniem/ |title=«Победительницей выборов стала Тихановская». Оппозиция выступила с совместным заявлением |accessdate=16 серпня 2020 |archive-date=9 червня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210609181850/https://telegraf.by/politika/pobeditelnicej-vyborov-stala-tihanovskaya-oppoziciya-vystupila-s-sovmestnym-zayavleniem/ |language=ru }}</ref>
: • [[Партія свободи і прогресу|ПСП]]<ref name="заява12.08"/>
: • [[Білоруська соціал-демократична партія (Нова Громада)|БСДП (НГ)]]<ref name="урбановіч">{{Cite web |url=https://euroradio.fm/u-minsku-zatrymany-lider-maladoga-frontu-dzyanis-urbanovich |title=У Мінску затрыманы лідар «Маладога фронту» Дзяніс Урбановіч |accessdate=16 серпня 2020 |archive-date=26 липня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200726235859/https://euroradio.fm/u-minsku-zatrymany-lider-maladoga-frontu-dzyanis-urbanovich |language=be }}</ref>
: • [[Білоруська соціал-демократична партія (Громада)|БСДП (Громада)]]<ref name="заява12.08"/>
: • [[Об'єднана громадянська партія|ОГП]]<ref name="ланцюг18.06"/>
: • [[Білоруський народний фронт|БНФ]]<ref name="заява12.08"/>
: • [[За свободу|Рух «За свободу»]]<ref name="ланцюг18.06"/>
: • [[Білоруський конгрес демократичних профспілок|БКДП]]<ref name="заява12.08"/>
: • [[Молодий фронт|«Молодий Фронт»]]<ref name="урбановіч"/>
: • [[Білоруська партія лівих «Справедливий світ»|«Справедливий світ»]]<ref>{{Cite web |url=http://spravmir.org/2020/08/14/заявление-белорусской-партии-левых-с-2/ |title=Заявление белорусской партии левых «Справедливый мир» |accessdate=16 серпня 2020 |archive-date=22 грудня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211222155401/http://spravmir.org/2020/08/14/заявление-белорусской-партии-левых-с-2/ |language=ru }}</ref>
: • [[Говори правду!|«Говори правду»]]<ref>{{Cite web |url=https://www.spb.kp.ru/daily/27162.3/4260681/ |title=Кандидат в президенты Андрей Дмитриев: «Если скажут: „Снимаешься — Бабарико и Тихановский выходят на свободу“, — не раздумывая, выйду из гонки» |accessdate=16 серпня 2020 |archive-date=9 листопада 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201109232753/https://www.spb.kp.ru/daily/27162.3/4260681/ |language=ru }}</ref>
: • [[Революційна дія|«Революційна дія»]]<ref>{{Cite web |url=https://charter97.org/ru/news/2020/7/2/384437/ |title=Анархисты в Минске провели пикет против клана Лукашенко |accessdate=16 серпня 2020 |archive-date=16 січня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220116201555/https://charter97.org/ru/news/2020/7/2/384437/ |language=ru }}</ref>
: • [[Молодіжний блок]]<ref>{{Cite web |url=https://people.onliner.by/2021/05/13/delo-studentov |title=20 лет, светит 3 года лишения свободы. Рассказываем о молодых людях, которые проходят обвиняемыми по «делу студентов» |accessdate=13 травня 2021 |archive-date=13 червня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210513055343/https://people.onliner.by/2021/05/13/delo-studentov |language=ru }}</ref>
----
'''Підтримка:'''
{{hidden begin}}
• {{Прапорець|EU}} [[ЄС]]

• {{LTU}}<ref>{{cite news |url= https://www.euronews.com/2020/08/12/doing-nothing-to-help-belarus-is-not-an-option-lithuanian-fm-tells-euronews |title= Doing nothing to help Belarus 'is not an option,' Lithuanian FM tells Euronews |work= [[Euronews]] |date= 13 серпня 2020 |accessdate= 13 серпня 2020 |archive-date= 19 серпня 2020 |archive-url= https://web.archive.org/web/20200819042554/https://www.euronews.com/2020/08/12/doing-nothing-to-help-belarus-is-not-an-option-lithuanian-fm-tells-euronews |language=en }}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.lrt.lt/en/news-in-english/19/1214304/lithuanian-parliament-declares-lukashenko-not-legitimate-leader-of-belarus|title=Lithuanian parliament declares Lukashenko not legitimate leader of Belarus|date=18 серпня 2020|website=[[Литовське національне радіо і телебачення]]|accessdate=24 серпня 2020|archive-date=21 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200821092817/https://www.lrt.lt/en/news-in-english/19/1214304/lithuanian-parliament-declares-lukashenko-not-legitimate-leader-of-belarus|language=en}}</ref>

• {{POL}}<ref>{{cite news |url= https://wiadomosci.wp.pl/bialorus-premier-mateusz-morawiecki-rozmawial-z-unijnymi-przywodcami-6541804645156993a |title= Białoruś. Premier Mateusz Morawiecki rozmawiał z unijnymi przywódcami |work= [[Wirtualna Polska]] |language= pl |date= 11 серпня 2020 |accessdate= 24 серпня 2020 |archive-date= 22 серпня 2020 |archive-url= https://web.archive.org/web/20200822131128/https://wiadomosci.wp.pl/bialorus-premier-mateusz-morawiecki-rozmawial-z-unijnymi-przywodcami-6541804645156993a }}</ref>

• {{LAT}}<ref name="auto4"/>

• {{EST}}<ref name="auto4">{{Cite web|url=https://www.rferl.org/a/baltic-states-urge-new-election-in-belarus-call-for-eu-sanctions/30785103.html|title=Baltic States Urge New Election In Belarus, Call For EU Sanctions|website=[[Радіо Свобода]]|accessdate=24 серпня 2020|archive-date=15 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200815160815/https://www.rferl.org/a/baltic-states-urge-new-election-in-belarus-call-for-eu-sanctions/30785103.html|language=en}}</ref>

• {{UK}}<ref>{{Cite web|url=https://www.gov.uk/government/news/foreign-secretary-statement-on-belarusian-presidential-elections|title=Foreign Secretary statement on Belarusian Presidential elections|website=GOV.UK|accessdate=24 серпня 2020|archive-date=17 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200817091839/https://www.gov.uk/government/news/foreign-secretary-statement-on-belarusian-presidential-elections|language=en}}</ref>

• {{USA}}<ref>{{cite news |last1=Holland |first1=Steve |last2=Psaledakis |first2=Daphne |last3=(ed.) Grebler |first3=Dan |last4=(ed.) Simao |first4=Paul |title=U.S. watching 'terrible' situation in Belarus closely, warns Russia not to meddle |url=https://www.reuters.com/article/us-belarus-election-usa-trump/trump-says-situation-in-belarus-is-terrible-u-s-watching-it-closely-idUSKCN25D1QW?il=0 |agency=[[Reuters]] |accessdate=20 серпня 2020 |date=17 серпня 2020 |archive-date=18 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200818202545/https://www.reuters.com/article/us-belarus-election-usa-trump/trump-says-situation-in-belarus-is-terrible-u-s-watching-it-closely-idUSKCN25D1QW?il=0 |language=en }}</ref>

• {{CAN}}<ref>{{Cite web|url=https://www.miragenews.com/statement-by-minister-champagne-on-belarusian-presidential-elections/ |title=Statement by Minister Champagne on Belarusian presidential elections |date=18 серпня 2020|website=www.miragenews.com|language=en}}</ref>

• {{CZE}}<ref>{{Cite web|url=https://rmx.news/article/article/pm-babis-calls-for-repeat-presidential-election-in-belarus|title=PM Babiš calls for repeat presidential election in Belarus|first=Martin|last=Zíta|date=14 серпня 2020|website=Remix|accessdate=24 серпня 2020|archive-date=20 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200820015022/https://rmx.news/article/article/pm-babis-calls-for-repeat-presidential-election-in-belarus|language=en}}</ref>

• {{SVK}}<ref>{{Cite web|url=https://eutoday.net/news/politics/2020/new-entry-4|title=Belarus' ambassador to Slovakia voices support for protestors|date=16 серпня 2020|website=EUtoday|accessdate=24 серпня 2020|archive-date=12 січня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210112152125/https://eutoday.net/news/politics/2020/new-entry-4|language=en}}</ref>

• {{IRE}}<ref>{{Cite web|url=https://www.irishtimes.com/news/politics/taoiseach-to-discuss-belarus-crisis-with-eu-heads-of-government-1.4332391|title=Taoiseach to discuss Belarus crisis with EU heads of government|first=Pat Leahy Political|last=Editor|website=[[The Irish Times]]|accessdate=24 серпня 2020|archive-date=24 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200824150530/https://www.irishtimes.com/news/politics/taoiseach-to-discuss-belarus-crisis-with-eu-heads-of-government-1.4332391|language=en}}</ref>

• {{NED}}<ref>{{cite tweet|user=MinPres|number=1296023986128728065|назва=The people of Belarus have the right to a result that accurately reflects their vote. The EU, including the Netherlands, cannot accept the results of these elections. At the informal meeting of the European Council, I will call for resolute and concerted European action. |видавець=Mark Rutte |дата=19 серпня 2020 |url-архіву=https://web.archive.org/web/20210315003231/https://twitter.com/MinPres/status/1296023986128728065 |дата-архіву=15 березня 2021 |вебсайт=Twitter |accessdate=24 серпня 2020 |language=en |date=2020-08-19}}</ref>{{hidden end}}
|сторони2     = {{Прапорець|BLR}} [[Президент Республіки Білорусь|Президент Білорусі]]
{{Прапорець|BLR}} [[Рада міністрів Республіки Білорусь|Уряд Білорусі]]
[[Міністерство внутрішніх справ Республіки Білорусь|МВС Білорусі]]
[[ОМОН (Білорусь)|ОМОН]]
[[Комітет державної безпеки Республіки Білорусь|КДБ Білорусі]]
[[Файл:Emblem of the Armed Forces of Belarus.svg|19px]] [[Збройні сили Білорусі]]
[[Центральна виборча комісія Білорусі|ЦВК Білорусі]]
 [[МОЗ Білорусі]]
[[Конституційний суд Білорусі|Конституційний суд]]
----
'''Підтримка:'''
{{hidden begin}}
• {{RUS}}<ref name="foreignmeddling">{{cite news |title=Russia Slams ‘Foreign Meddling’ in Belarus, Rules Out Immediate Military Aid |url=https://www.themoscowtimes.com/2020/08/19/russia-slams-foreign-meddling-in-belarus-rules-out-immediate-military-aid-a71199 |work=The Moscow Times |date=19 серпня 2020 |accessdate=24 серпня 2020 |archive-date=22 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200822043850/https://www.themoscowtimes.com/2020/08/19/russia-slams-foreign-meddling-in-belarus-rules-out-immediate-military-aid-a71199 }}</ref><ref>{{cite news |title=Belarus’s Protests Aren’t Particularly Anti-Putin |url=https://foreignpolicy.com/2020/08/19/belarus-protest-not-anti-russian-putin-interfere/ |work=[[Foreign Policy]] |date=19 серпня 2020 |accessdate=24 серпня 2020 |archive-date=22 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200822213021/https://foreignpolicy.com/2020/08/19/belarus-protest-not-anti-russian-putin-interfere/ |language=en }}</ref>

• {{CHN}}<ref>{{cite news |last1=Lau |first1=Stuart |title=China shows support for Belarusian leader amid criticism from EU |url=https://www.scmp.com/news/china/diplomacy/article/3097498/china-shows-support-belarusian-leader-amid-criticism-eu |accessdate=20 серпня 2020 |work=[[South China Morning Post]] |date=15 серпня 2020 |archive-date=15 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200815080223/https://www.scmp.com/news/china/diplomacy/article/3097498/china-shows-support-belarusian-leader-amid-criticism-eu |language=en }}</ref>{{hidden end}}
|сторони3     =
|сили1        =
|сили2        =
|сили3        =
|ключові фігури1 = [[Тихановська Світлана Георгіївна|Світлана Тихановська]]
[[Бабарико Віктор Дмитрович|Віктор Бабарико]]
[[Тихановський Сергій Леонідович|Сергій Тихановський]]
[[Статкевич Миколай Вікторович|Миколай Статкевич]]
[[Северинець Павло Костянтинович|Павло Северинець]]
[[Цепкало Валерій Вільямович|Валерій Цепкало]]
[[Цепкало Вероніка Валеріївна|Вероніка Цепкало]]
[[Марія Колесникова]]
[[Павло Латушко]]
|ключові фігури2 = [[Лукашенко Олександр Григорович|Олександр Лукашенко]]
[[Головченко Роман Олександрович|Роман Головченко]]
[[Караєв Юрій Хаджимуратович|Юрій Караєв]]
[[Вакульчик Валерій Павлович|Валерій Вакульчик]]
[[Єрмошина Лідія Михайлівна|Лідія Єрмошина]]
{{нп|Володимир Каранік||be-tarask|Уладзімер Каранік}}
{{нп|Петро Міклашевич||be-tarask|Пётар Міклашэвіч}}
|ключові фігури3 =
|втрати1      = 1373 поранених (включно з дітьми)<ref name="BBC128">{{Cite news|date=21 листопада 2020|title=Brutalised Minsk: how Belarusian police beat protesters|work=Mediazona Belarus|url=https://mediazona.by/article/2020/11/03/minsk-beaten-en |access-date=21 листопада 2020|language=en}}</ref>,
 11 вбитих<ref>{{cite news |title=Protesters keep pressure on Belarus' dictator, and pay the price |url=https://www.cbsnews.com/news/belarus-news-protests-keep-pressure-on-alexander-lukashenko-minks-arrests/ |access-date=16 грудня 2020 |work=[[CBS|CBS News]] |date=14 грудня 2020 |quote=At least four people have purportedly died |language=en }}</ref>,
 понад 30000 заарештованих<ref name=voa_11-15>{{cite news |url=https://www.voanews.com/europe/un-widespread-human-rights-violations-continue-unchecked-belarus |title=UN: Widespread Human Rights Violations Continue Unchecked in Belarus |publisher=[[Voice of America]] |date=2020-11-15 |access-date=2020-11-15 |language=en }}</ref><ref>{{cite news |url= https://nashaniva.by/?c=ar&i=262768 |title=Агульная лічба затрыманых за час пратэстаў перавысіла 30 тысяч чалавек |newspaper=[[Наша Ніва]] |language=be |date=2020-11-22 |access-date=2020-11-23}}</ref><ref name=rfe12-27>{{Cite news|url=https://www.rferl.org/a/balloon-launches-mark-opposition-to-belarus-s-lukashenka/31021537.html|title=Balloon Launches Mark Opposition To Belarus's Lukashenka|work=[[Радіо Свобода]]|date=2020-12-27|access-date=2020-12-29|language=en}}</ref>,
 щонайменше 6 зниклих<ref>{{Cite web|url=https://24tv.ua/100-mitinguvalnikiv-dosi-likarni-desyatki-znikli-novini-bilorus_n1398869|title=Сотня в лікарнях, десятки зникли безвісти: що відомо про долю мітингувальників з Білорусі|website=[[24 Канал]]}}</ref><ref name=breakingnews>{{Cite news|url= https://www.breakingnews.ie/ireland/exiled-belarusian-leader-calls-on-ireland-to-be-more-vocal-against-lukashenko-regime-1052982.html|title= Exiled Belarusian leader calls on Ireland to "be more vocal" against Lukashenko regime|work=BreakingNews.ie|date=2020-12-18|access-date=2021-01-27|language=en}}</ref>
|втрати2      = 121 поранених<ref name="rbc-2020-08-10">{{cite news |title=МВД Белоруссии сообщило о 39 пострадавших в столкновениях силовиках |url= https://www.rbc.ru/society/10/08/2020/5f3109a19a79471588e4f57e |publisher=RBC |language=ru |date=10 серпня 2020 |access-date=11 серпня 2020 }}</ref><ref>{{cite news |url= https://globalnews.ca/news/7271993/hundreds-human-chains-belarus-protests/ |last=Karmanau |first=Yuras |title=Hundreds form human chains as Belarus protests intensify |website=[[Global News]] |date=13 серпня 2020 |language=en }}</ref>
|втрати3      =
|примітки     =
}}
'''Акції протесту в [[Білорусь|Білорусі]] 2020—2021 року''' — це хвиля мирних демонстрацій проти [[Режим Лукашенка|режиму Лукашенка]]. Протести загострилися після [[Президентські вибори в Білорусі 2020|президентських виборів]] 9 серпня 2020 року. Основними цілями були відставка Лукашенка та проведення повторних, чесних виборів президента країни.

Перші передвиборчі протести почалися у травні 2020 року в [[Мінськ]]у та інших містах і спочатку були пов'язані з арештом опозиційних кандидатів у президенти та недопущенням їхньої участі в президентських виборах. Після того, як ЦВК зареєструвала кандидатуру [[Тихановська Світлана Георгіївна|Світлани Тихановської]] і вона стала єдиним опозиційним кандидатом, її передвиборчі мітинги в різних містах стали збирати по кілька тисяч людей. Влада перешкоджала організації мітингів.

В день виборів після публікації перших офіційних екзит-полів, що свідчили про нібито переконливу перемогу Лукашенка вже в першому турі і суттєво розходилися з опозиційним підрахунком голосів, масові протести охопили одразу багато міст країни. Поза Мінськом люди масово виходили на вулиці в [[Барановичі|Барановичах]], [[Берестя|Бересті]], [[Бобруйськ]]у, [[Вітебськ]]у, [[Гродно|Гродні]], [[Жлобин]]і, [[Могильов]]і, [[Пінськ]]у та ін. Їхньою основною метою став чесний підрахунок голосів і відставка Лукашенка, який займає посаду президента з 1994 року. Уряд почав придушувати мирні протести, використовуючи гумові кулі, сльозогінний газ та водомети; у відповідь траплялися сутички з силовиками. На кілька днів у країні майже повністю відімкнули інтернет. Було затримано кілька тисяч людей. Після трьох днів протистояння влада зупинила придушення протесту, але затримання продовжилися. Правозахисники відзначали жорстокість дій силовиків на вулицях та, особливо, у слідчих ізоляторах. [[Список жертв протестів у Мінську 2020 року|Кілька]] людей загинуло. Підтримка російського президента [[Путін Володимир Володимирович|Володимира Путіна]] на піку протестів допомогла Олександру Лукашенко триматися, і після нетривалого затишшя каральні сили безпеки розгорнули агресивну кампанію із залякування його опонентів<ref>{{Cite web|last=Shotter|first=James|date=2020-12-02|title=Violent crackdown fails to silence Belarus protesters|url=https://www.ft.com/content/d4242169-e90f-4765-8047-675aa3cf162e|url-access=subscription|url-status=live|quote=But backing from Russian counterpart Vladimir Putin at the peak of the protests helped Mr Lukashenko cling on and, after a brief lull, the security forces have embarked on an aggressive campaign to intimidate his opponents.|archiveurl=https://archive.today/20201202084559/https://www.ft.com/content/d4242169-e90f-4765-8047-675aa3cf162e|archivedate=2 грудня 2020|accessdate=2020-12-05|website=|publisher=[[Financial Times]]|language=en}}</ref><ref>{{Cite journal|last=Марчук|first=Виктор|date=2020-12-11|title=Белорусы не хотят рушить «берлинскую» стену|url=|journal=[[Брестская газета]]|language=ru|volume=|issue=50 (939)|pages=17|accessdate=2020-12-13|quote=Очередное подтверждение их схожести мир получил после того, как Путин поздравил Лукашенко с «победой» и взялся помогать ему бороться с протестами и поддержал финансово.|year=2020}}</ref>. Тим не менш, після виборчої кампанії не було порушено жодної кримінальної справи проти беззаконня силовиків<ref>{{Cite web|last=Олександровська|first=Богдана|date=2021-01-24|title=Чому в Білорусі досі немає кримінальних справ про катування протестувальників|url=https://www.dw.com/uk/chomu-v-bilorusi-dosi-nemaie-kryminalnykh-sprav-pro-katuvannia-protestuvalnykiv/a-56330398|url-status=live|archiveurl=https://web.archive.org/web/20210225205313/https://www.dw.com/uk/chomu-v-bilorusi-dosi-nemaie-kryminalnykh-sprav-pro-katuvannia-protestuvalnykiv/a-56330398|archivedate=2021-02-25|accessdate=2021-04-20|website=|publisher=[[Deutsche Welle]]|language=uk}}</ref><ref>{{Cite journal|last=Пульша|first=Сяргей|date=2021-04-16|title=Дзесяць гадоў прайшло, а пытанні застаюцца|journal=[[Новы Час]]|language=be|issue=15 (723)|pages=4|quote=Андрэй Швед – той самы, які 9 верасня 2020-га быў прызначаны генеральным пракурорам Беларусі, і пры якім не заведзена ніводнай крымінальнай справы на бязмежжа сіловікоў пасля выбарчай кампаніі.}}</ref><ref>{{Cite web|last=Brunner|first=Simone|date=2021-04-15|title=Weißrussland - Kafka in Minsk: Lukaschenkos Säuberungen|url=https://www.wienerzeitung.at/nachrichten/politik/europa/2100411-Kafka-in-Minsk-Lukaschenkos-Saeuberungen.html|url-status=live|archiveurl=https://web.archive.org/web/20210508150704/https://www.wienerzeitung.at/nachrichten/politik/europa/2100411-Kafka-in-Minsk-Lukaschenkos-Saeuberungen.html|archivedate=2021-05-08|accessdate=2021-05-08|website=|publisher={{нп3|Wiener Zeitung|Wiener Zeitung|pl|Wiener Zeitung}}|language=de}}</ref>.

11 серпня протестувальники оголосили загальнонаціональний страйк, до якого приєдналися понад 20 підприємств, зокрема [[Мінський автомобільний завод|МАЗ]], [[Білоруський автомобільний завод|БелАЗ]] та «[[Бєларуськалій|Білоруськалій]]». Починаючи з вечора 9 серпня і фактично до кінця 2020 року по всій Білорусі щодня проходили мирні акції солідарності та страйки, а у вихідні — багатотисячні марші. Протести 2020 року стали найбільшими в історії незалежної Білорусі.

Станом на жовтень 2021 року було понад {{нп3|Список політв'язнів у Білорусі (2020–2021)|800|be|Спіс палітвязняў Беларусі (2020—2021)}} [[Політичний в'язень|політв'язнів]] (за даними «[[Правозахисний центр «Вясна»|Вясни]]»)<ref>{{Cite web|title=420, give or take Meduza talks to Memorial’s Sergey Davidis about Russia’s growing number of political prisoners|url=https://meduza.io/en/feature/2021/10/27/420-give-or-take|website=|accessdate=2021-10-31|language=en|last=Sivtsova|first=Alexandra|date=2021-10-27|publisher=[[Meduza]]|archiveurl=https://web.archive.org/web/20211028142405/https://meduza.io/en/feature/2021/10/27/420-give-or-take|archivedate=2021-10-28|quote=As of October 27, the Viasna Human Rights Center considers 833 people in Belarus political prisoners.}}</ref>. Десятки тисяч людей були заарештовані, а тисячі покинули країну<ref name="zeit2">{{Cite web|last=Brunner|first=Simone|date=2021-08-02|title=Von der Sprinterin zur Staatsfeindin|url=https://www.zeit.de/politik/ausland/2021-08/kristina-timanowskaja-belarus-olympia-instagram-asyl-alexander-lukaschenko|url-status=live|archiveurl=https://web.archive.org/web/20210803061855/https://www.zeit.de/politik/ausland/2021-08/kristina-timanowskaja-belarus-olympia-instagram-asyl-alexander-lukaschenko/seite-2|archivedate=2021-08-03|accessdate=2021-08-03|publisher=[[Die Zeit]]|language=de|quote=Die Menschenrechtsorganisation Wesna zählt inzwischen bereits mehr als 600 politische Gefangene, Zehntausende Menschen wurden inhaftiert, Tausende haben das Land verlassen}}</ref>.

== Передумови ==

=== Політична ситуація в Білорусі ===
[[Лукашенко Олександр Григорович|Олександр Лукашенко]] займає посаду президента Білорусі з 1994 року. Після [[Президентські вибори в Білорусі 1994|обрання в липні 1994]] він провів низку змін: [[Референдум у Білорусі 1996|обмежив роль парламенту та місцевої влади]], [[Референдум у Білорусі 1995|змінив символіку країни]], взявши курс на [[Союзна держава Росії та Білорусі|інтеграцію з Росією]], а також позбувся опозиції (через тиск, арешти та вбивства). Згодом Лукашенко [[Референдум у Білорусі 2004|скасував обмеження на два президентські терміни]] і став незмінним керівником країни, регулярно офіційно перемагаючи на виборах у першому турі з високим результатом. Жодні вибори в Білорусі після 1994 року не було визнано вільними міжнародною спільнотою, а здійснені ним зміни спричиняли регулярні масові протести, які щоразу закінчувалися придушенням з боку силовиків, масовими арештами та ув'язненнями (найбільшими з них були [[Мінська весна|протести проти підписання Союзного договору з Росією у 1996—1997 роках]], проти фальсифікації виборів [[Джинсова революція|2006]] та [[Події в Білорусі після президентських виборів 2010|2010]] років, а також [[Протести в Білорусі 2011|проти політичних репресій у 2011 році]]).

В 2015 році Лукашенко підписав Декрет № 3 «Про попередження соціального утриманства», який зобов'язав усіх мешканців країни (як громадян, так і негромадян з постійним проживанням) без офіційної зайнятості на території Білорусі виплачувати щорічний збір на користь держави. Це спричинило напруження у суспільстві, що вилилося в нові протести, відомі як [[Марші недармоїдів]]. Внаслідок протестів у 2018 році обов'язковий збір було скасовано. На думку деяких експертів, запровадження обов'язкового збору зачепило аполітичну частину суспільства, яка почала політизуватися і набувати протестного характеру<ref>[https://www.radiosvoboda.org/a/oleksandr-lukashenko-ochyma-psyxiatra/30794219.html Мозаїчна психопатія. Олександр Лукашенко очима психіатра ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200907162000/https://www.radiosvoboda.org/a/oleksandr-lukashenko-ochyma-psyxiatra/30794219.html |date=7 вересня 2020 }} — [[Радіо Свобода]]</ref>.

Під час [[Пандемія коронавірусної хвороби 2019|пандемії 2020 року]] на відміну від більшості країн світу Білорусь [[Коронавірусна хвороба 2019 у Білорусі|не ввела суворого карантину]]. Лукашенко вважав, що [[Коронавірусна хвороба 2019|коронавірус]] — це «психоз», якому піддалося світове співтовариство. За його словами, в Білорусі люди помирали від різних супутніх хвороб, а не від коронавірусу<ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2020/03/19/7244251/ Лукашенко вважає коронавірус психозом] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200807014745/https://www.pravda.com.ua/news/2020/03/19/7244251/ |date=7 серпня 2020 }} — Українська Правда</ref>.

Всі ці та інші фактори впливали на оцінку Лукашенка суспільством напередодні президентських виборів. Опозиційні праймеріз закінчилися безрезультатно через пандемію і втручення в них провладних активістів<ref>[https://news.tut.by/economics/676579.html Павел Северинец выходит из праймериз по выбору единого кандидата от оппозиции] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201031230559/https://news.tut.by/economics/676579.html |date=31 жовтня 2020 }} — tut.by</ref><ref>[https://news.tut.by/economics/683865.html Без «единого» от оппозиции. Участники праймериз отказались от участия в президентских выборах] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200816184403/https://news.tut.by/economics/683865.html |date=16 серпня 2020 }} — tut.by</ref>. В умовах пандемії не було зрозуміло, чи відбудуться вибори взагалі. Коли дату виборів було офіційно затверджено, опозиційні активісти стали проводити мітинги в різних містах, які збирали щоразу більше людей. Влада реагувала затриманнями.

=== Передвиборчі умови ===
{{main|Президентські вибори в Білорусі 2020}}
'''6 травня 2020 року''' було затримано [[Тихановський Сергій Леонідович|Сергія Тихановського]] — бізнесмена та відеоблоґера, що оголосив про намір балотуватися у президенти і агітував своїх прихильників брати участь у акціях протесту проти чинної влади та готуватися до бойкоту виборів<ref>{{Cite web |url=https://www.svaboda.org/a/30599200.html |title=МУС: Ціханоўскага затрымалі для адбыцьця арышту |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=17 червня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200617075556/https://www.svaboda.org/a/30599200.html |language=be }}</ref> За участь у [[Протести проти інтеграції Білорусі з Росією|протестах проти інтеграції з Росією]] в грудні 2019 року йому присудили 15 діб арешту<ref>{{Cite web |url=https://www.svaboda.org/a/30618931.html |title=Блогер Сяргей Ціханоўскі атрымаў яшчэ 15 сутак арышту |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=5 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200805140737/https://www.svaboda.org/a/30618931.html |language=be }}</ref>.

'''15 травня''' [[Центральна виборча комісія Білорусі]] відмовила в реєстрації ініціативної групи з висунення Тихановського кандидатом у президенти, обґрунтувавши це неправильним оформленням документів та відсутністю його підпису. Документи подавала дружина Тихановського Світлана на підставі довіреності<ref>{{Cite web |url=https://www.svaboda.org/a/30613624.html |title=ЦВК адмовіла блогеру Ціханоўскаму ў рэгістрацыі ініцыятыўнай групы, Лукашэнку і Гайдукевіча зарэгістравалі |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=25 липня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200725014909/https://www.svaboda.org/a/30613624.html |language=be }}</ref>. Після цього [[Тихановська Світлана Георгіївна|Світлана Тихановська]] оголосила, що буде балотуватися в президенти замість свого чоловіка<ref>{{Cite web |url=https://news.tut.by/elections/684787.html |title=Жена Сергея Тихановского подает документы в ЦИК на регистрацию своей группы |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=8 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200808154723/https://news.tut.by/elections/684787.html |language=ru }}</ref>. 29 травня Сергія Тихановського було повторно затримано<ref>{{Cite web |url=https://www.svaboda.org/a/30642221.html |title=У Горадні затрымалі Сяргея Ціханоўскага. ВІДЭА |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=25 липня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200725015207/https://www.svaboda.org/a/30642221.html |language=be }}</ref>, його звинуватили в організації несанкціонованого мітингу. Пізніше суд обрав запобіжний захід у вигляді утримання під вартою<ref>[https://www.dw.com/ru/блогеру-тихановскому-продлили-срок-содержания-под-стражей/a-54371079 Блогеру Тихановскому продлили срок содержания под стражей] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200802144800/https://www.dw.com/ru/блогеру-тихановскому-продлили-срок-содержания-под-стражей/a-54371079 |date=2 серпня 2020 }} — Deutsche Welle</ref>.

'''12 травня''' про свою участь у виборах оголосив Голова правління «[[Белгазпромбанк]]у» [[Бабарико Віктор Дмитрович|Віктор Бабарико]]. Його кандидатуру публічно підтримали відомі білоруські діячі культури: нобелівська лавреатка [[Алексієвич Світлана Олександрівна|Світлана Алексієвич]], режисер [[Андрій Курейчик]], філософ [[Мацкевич Володимир Володимирович (філософ)|Володимир Мацкевич]]. 11 червня в «Белгазпромбанку» почалися обшуки, затримали трьох членів ініціативної групи Бабарика, а 18 червня було заарештовано самого Віктора Бабарика та його сина Едуарда, голову ініціативної групи. Віктора Бабарика звинуватили у легалізації грошей, отриманих незаконним шляхом.

'''14 липня''' ЦВК відмовила Бабарику в реєстрації кандидатом через те, що «в декларації не відображено матеріальні засоби та нерухомість, що фактично перебувають у його власності, а також доходи від діяльності низки підконтрольних йому білоруських комерційних структур». Аналогічно не зареєстрували іншого альтернативного кандидата Валерія Цапкала. Учасники кампанії заявляли, що голова ЦВК [[Єрмошина Лідія Михайлівна|Лідія Єрмошина]] зайняла бік слідства без рішення суду і таким чином демонстративно порушила конституцію. Представниці виборчих штабів Бабарика та Цепкала — [[Марія Колесникова]] та [[Цепкало Вероніка Валеріївна|Вероніка Цепкало]] відповідно — приєдналися до Об'єднаного штабу Світлани Тихановської<ref>[https://belsat.eu/programs/tsihanouskaya-kalesnikava-i-tsapkala-patlumachyli-chamu-yany-suprats-bajkotu-spetsvydanne-shchyra-kazhuchy/ Ціханоўская, Калеснікава і Цапкала патлумачылі, чаму яны супраць байкоту. Спецвыданне «Шчыра кажучы»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200926171940/https://belsat.eu/programs/tsihanouskaya-kalesnikava-i-tsapkala-patlumachyli-chamu-yany-suprats-bajkotu-spetsvydanne-shchyra-kazhuchy/ |date=26 вересня 2020 }} — belsat</ref>.

Напередодні виборів фактично було заборонено проводити соціологічні опитування. Інтернет опитування давали рекордно низькі показники президенту Лукашенку, через що з'явився мем «[[Саша 3%]]»<ref>{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/30761544.html |title=«Саша 3%». Якими є реальні рейтинги Олександра Лукашенка в Білорусі? |accessdate=9 серпня 2020 |archive-date=11 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200811210849/https://www.radiosvoboda.org/a/30761544.html }}</ref>.

== Хронологія протестів ==
{{main|Хронологія протестів у Білорусі (2020—2021)}}

=== До виборів (травень — початок серпня 2020) ===
[[Файл:Rally in support of Tsikhanouskaya in Minsk (30 July 2020) - 15.jpg|thumb|right|300пкс|Мітинг у Мінську 30 липня 2020]]
Події, пов'язані з тиском на опозицію, викликали суспільний резонанс. Початком протестів прийнято вважати мітинг, організований Сергієм Тихановським у Мінську 24 травня; подія зібрала близько 500 осіб<ref name="початок">[https://www.dw.com/ru/в-минске-прошел-пикет-в-поддержку-оппозиционных-претендентов-на-пост-президента/a-53552033 В Минске прошел пикет в поддержку оппозиционных претендентов на пост президента] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200815132715/https://www.dw.com/ru/в-минске-прошел-пикет-в-поддержку-оппозиционных-претендентов-на-пост-президента/a-53552033 |date=15 серпня 2020 }} — Deutsche Welle</ref> На той час Тихановському вже відмовили в реєстрації ініціативної групи, тож він закликав підтримати свою дружину Світлану. Сергій Тихановський мав намір активізувати суспільство для бойкоту виборів<ref name="початок"/>.

Під час кампанії зі збору підписів за Тихановську та Бабарика люди шикувалися у величезні черги<ref>[https://hromadske.ua/posts/cherga-za-svobodoyu-chomu-v-bilorusi-lyudi-vihodyat-na-masovi-piketi Черга за свободою. Чому в Білорусі люди виходять на масові пікети] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200829013640/https://hromadske.ua/posts/cherga-za-svobodoyu-chomu-v-bilorusi-lyudi-vihodyat-na-masovi-piketi |date=29 серпня 2020 }} — Громадське</ref>. Після недопущення до виборів Бабарика 14 липня в Мінську відбулися «несанкціоновані» протести, проти яких влада використала ОМОН, частину учасників було затримано<ref>{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/news-bilorus-zatrymani-pid-chas-protestiv/30681211.html |title=У Білорусі на акціях протесту затримали понад 100 людей |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=17 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200817182351/https://www.radiosvoboda.org/a/news-bilorus-zatrymani-pid-chas-protestiv/30681211.html }}</ref><ref>{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/photo-protesty-u-bilorusi-politsiya-zatrymuye-aktyvisitv/30680473.html |title=Протести у Білорусі: поліція затримує активістів (фоторепортаж) |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=7 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200807185707/https://www.radiosvoboda.org/a/photo-protesty-u-bilorusi-politsiya-zatrymuye-aktyvisitv/30680473.html }}</ref><ref>{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/30727618.html |title=У Білорусі під час протестів затримали понад 250 людей — відео |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=16 липня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200716203105/https://www.radiosvoboda.org/a/30727618.html }}</ref><ref>{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/news-belarus-protesty/30726465.html |title=У Білорусі тривають стихійні протести через відмову реєструвати незалежних кандидатів у президенти |accessdate=29 липня 2020 |archive-date=4 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200804172806/https://www.radiosvoboda.org/a/news-belarus-protesty/30726465.html }}</ref>.

Після того, як ЦВК зареєструвала кандидатуру Світлани Тихановської, її агітаційні зустрічі в столиці та регіонах стали збирали в середньому 10 тисяч осіб<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=xwwp0-sT20Q Ціханоўская збірае гіганкція мітынгі. Навіны 24 ліпеня] (відео)</ref>, а найбільший мітинг 30 липня зібрав, за оцінками правозахисників, 63 тисячі осіб<ref>{{Cite web |url=https://www.svaboda.org/a/30757572.html |title=Мітынг у падтрымку Ціханоўскай стаў самым масавым у Менску за 10 год |accessdate=30 липня 2020 |archive-date=2 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200802111648/https://www.svaboda.org/a/30757572.html |language=be }}</ref>.

6 серпня Тихановська не змогла організувати анонсований мітинг у Мінську, тому що всі місця для агітації були зайняті державними заходами<ref>{{Cite web |url=https://www.svaboda.org/a/30769883.html |title=Месцы для агітацыі занятыя сьвятамі і канцэртамі. Хто за гэта адказны? |accessdate=7 серпня 2020 |archive-date=29 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200929143937/https://www.svaboda.org/a/30769883.html |language=be }}</ref>. Кілька тисяч прихильників Тихановської зібралися у Київському сквері на один із державних заходів. Звукоінженери включили пісню Віктора Цоя «[[Перемен]]», через що їх заарештували. Пісня стала одним із символів протесту<ref>{{Cite web |url=https://www.svaboda.org/a/30769803.html |title=Тысячы чалавек сабраліся ў Кіеўскім сквэры, каб сустрэцца зь Сьвятланай Ціханоўскай. ФОТА, ВІДЭА |accessdate=7 серпня 2020 |archive-date=10 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200810114454/https://www.svaboda.org/a/30769803.html |language=be }}</ref>.

=== Перші дні після виборів і спроба придушення протесту (9-12 серпня 2020) ===
[[Файл:2020 Belarusian protests — local meeting in Minsk (faces are blurred) 4.jpg|thumb|300px|Один із «жіночих» протестів у Мінську]]
[[Файл:3 traffic policemen and 1 government trooper in Minsk.jpg|thumb|300px|Троє працівників ДАІ та інший працівник перекривають дорогу]]
[[Файл:2020 Belarusian protests — wall of shame in Minsk.jpg|thumb|300px|Одна з «дошок ганьби» в Мінську: випускники та батьки вивішують на шкільні паркани стрічки випускників і видані школою грамоти на знак протесту проти масових фальсифікацій голосів на виборчих дільницях у школах за участі вчителів<ref>[https://belaruspartisan.by/life/509125/ Фотофакт: выпускники возвращают школам свои награды] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200913053839/https://belaruspartisan.by/life/509125/ |date=13 вересня 2020 }} — belaruspartisan.by</ref>.]]

Основна хвиля протестів почалася ввечері 9 серпня<ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/9/7262324/ У Мінську та інших містах Білорусі почалися сутички й затримання] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200810234011/https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/9/7262324/ |date=10 серпня 2020 }}, УП, 9 серпня 2020</ref>, коли з'явилися перші офіційні екзит-поли. За їхніми даними, Лукашенко набрав майже 80% голосів, а Тихановська — менше 7%<ref>{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/news-vybory-bilorus/30774460.html |title=Лукашенко переміг на виборах президента Білорусі — екзит-пол |accessdate=9 серпня 2020 |archive-date=9 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200809200745/https://www.radiosvoboda.org/a/news-vybory-bilorus/30774460.html }}</ref>. В країні частково відключили інтернет та мобільний зв'язок. Увечері перестали працювати новинні сайти. [[ОМОН (Білорусь)|ОМОН]] та внутрішні війська застосували силу проти демонстрантів, протести почали розганяти водометами, сльозогінним газом і світлошумовими гранатами. У Мінську по протестувальниках стріляли гумовими кулями, були поранені; автомобіль спецтехніки в'їхав у натовп протестувальників, троє отримали важкі травми. За різними даними, пораненими було заповнено два відділення військового шпиталю<ref>{{cite web|url=https://dilo.net.ua/novyny/u-bilorusi-avtozak-pereyihav-na-smert-protestuvalnyka/|website=[[Діло (газета)|Діло]]|title=У Білорусі автозак переїхав на смерть протестувальника|date=2020-08-10|accessdate=10 серпня 2020|archive-date=24 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220224204000/https://dilo.net.ua/novyny/u-bilorusi-avtozak-pereyihav-na-smert-protestuvalnyka/}}</ref><ref name="dw_1008">{{cite web|author=Марія Думанська|url=https://p.dw.com/p/3ghwr|date=2020-08-10|website=[[Дойче Велле]]|title=Протести в Білорусі: один загиблий, десятки поранених, три тисячі затриманих}}</ref><ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/9/7262327/ У Мінську автозак в'їхав у натовп, є поранені] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200810233753/https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/9/7262327/ |date=10 серпня 2020 }}, УП, 9 серпня 2020</ref><ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/10/7262350/ Одна людина загинула під час протестів в Мінську — правозахисник] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200920130255/https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/10/7262350/ |date=20 вересня 2020 }}, УП, 10 серпня 2020</ref>.

Ввечері 10 серпня люди знову почали збиратися в багатьох містах країни. Силовики використовували гумові кулі та світлошумові гранати. В деяких місцях протестувальники почали зводити барикади. З'явилася перша жертва — біля станції метро «Пушкінська» загинув чоловік<ref name="перша_жертва">{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/nws-minsk-mvs-zahyblyi-u-minsku/30776684.html |title=Білорусь: МВС заявляє про одного загиблого в Мінську, протестувальники намагаються зводити барикади |accessdate=10 серпня 2020 |archive-date=12 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200812165142/https://www.radiosvoboda.org/a/nws-minsk-mvs-zahyblyi-u-minsku/30776684.html }}</ref> (нібито від вибуху світлошумової гранати, але через кілька днів стало відомо, що його поранили пострілом)<ref name="AP">[https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/15/7263057/ Загибель активіста у Мінську: AP опублікувало момент поранення Тарайковського] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200920132301/https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/15/7263057/ |date=20 вересня 2020 }} — Українська правда</ref>.

Пізніше стало відомо, що 10 серпня Тихановська виїхала до Литви<ref>{{cite tweet|user=LinkeviciusL|number=1293055918586953730|title=Linas Linkevicius @LinkeviciusL· Svetlana #Tikhanovskaya is safe. She is in #Lithuania.  |accessdate=11 серпня 2020  |archive-date=11 серпня 2020  |archive-url=https://web.archive.org/web/20200811104230/https://twitter.com/LinkeviciusL/status/1293055918586953730  |language=en  |date=2020-08-11}}</ref>. Вона записала відеозвернення, пояснивши, що самостійно покинула Білорусь, поїхавши до дітей<ref>{{Cite web|title=«Діти — це найважливіше»: Тіхановська записала відеозвернення|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/tihanovskaya-zapisala-videoobrashchenie-1597134132.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-11|language=uk|archive-date=21 вересня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921130019/https://www.rbc.ua/ukr/news/tihanovskaya-zapisala-videoobrashchenie-1597134132.html}}</ref>. За словами опозиції, відеозвернення було записано під тиском силовиків у приміщенні ЦВК, куди Тихановська прийшла подати скаргу на фальсифікації підрахунків і звідки її не випускали протягом кількох годин<ref>{{Cite web |url=https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/08/11/7113074/ |title=Відеозвернення Тихановської записане у Мінську під тиском силовиків — опозиція |accessdate=11 серпня 2020 |archive-date=19 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200819155513/https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/08/11/7113074/ |work=[[Європейська правда]] }}</ref>. 14 серпня глава ЦВК [[Єрмошина Лідія Михайлівна|Лідія Єрмошина]] підтвердила, що відео було записано в приміщенні ЦВК і що з Тихановською там розмовляли «високопоставлені представники органів правопорядку»<ref>{{Cite web |url=https://www.gazeta.ru/politics/news/2020/08/14/n_14800675.shtml |title=Глава ЦИК Белоруссии подтвердила, что Тихановская записывала обращение в ее кабинете |accessdate=14 серпня 2020 |archive-date=3 березня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210303151342/https://www.gazeta.ru/politics/news/2020/08/14/n_14800675.shtml |language=ru }}</ref>.

11 серпня було оголошено загальнонаціональний страйк, до якого приєдналися великі підприємства країни: Мінський маргариновий завод, Мінський електротехнічний завод, Жабінковський цукровий завод, а на [[Білоруський автомобільний завод|БелАЗі]] та «{{нп3|Гродно Азот|Гродно Азоті|be|Гродна Азот}}» робітники почали обговорювати формат страйку і конкретні вимоги для підприємства<ref>[https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/08/11/7113066/ У Білорусі почалися масові страйки на великих підприємствах] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200816193124/https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/08/11/7113066/ |date=16 серпня 2020 }} — Європейська Правда</ref>.

Ввечері під час придушення протестів журналісти відзначали особливу жорсткість дій силовиків. Спершу вони розганяли та затримували людей, що прийшли до місця загибелі протестувальника біля метро «Пушкінська», а потім почали прочісувати центральні вулиці та затримувати випадкових перехожих<ref>[https://www.svoboda.org/a/30779436.html Третья ночь протестов в Беларуси: особая жестокость силовиков] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200812183628/https://www.svoboda.org/a/30779436.html |date=12 серпня 2020 }} — Радио Свобода</ref>.

=== Початок страйку (12—16 серпня 2020) ===
[[Файл:Митинг памяти Александра Тарайковского, метро Пушкинская, Минск, 15 августа 2020 172.jpg|thumb|300px|Мітинг пам'яті [[Олександр Тарайковський|Олександра Тарайковського]], [[Пушкінська (станція метро, Мінськ)|метро Пушкінська]], 15 серпня 2020]]
[[Файл:2020 Belarusian protests — Minsk, 16 August p0048.jpg|thumb|300px|Гасла протесту: «Чесні вибори. Трибунал. Свободу політв'язням»]]
[[Файл:2020 Belarusian protests — Minsk, 16 August p0052.jpg|thumb|300px|«Марш свободи» в Мінську 16 серпня 2020]]
12 серпня масові затримання тимчасово припинилися і основною формою протесту стали акції солідарності та живі ланцюги. Жінки (часто лише в білому) стояли довгими шеренгами з квітами в руках і закликали силовиків припинити насилля, автомобілісти підтримували їх сигналами<ref>{{Cite web|title=У Мінську проходять нові протести: на вулицях – родичі затриманих, підприємці та сотні жінок в білому|url=https://www.unian.ua/world/protesti-v-minsku-ponovilisya-foto-novini-svitu-11109914.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-12|language=uk|archive-date=12 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200812143026/https://www.unian.ua/world/protesti-v-minsku-ponovilisya-foto-novini-svitu-11109914.html}}</ref>. Біля місць перебування затриманих (зокрема біля «[[Піщаловський замок|Волода́рки]]») збиралися їхні родичі та небайдужі громадяни.

В Білорусі частково відновив роботу інтернет<ref>[https://hromadske.ua/posts/u-bilorusi-chastkovo-zapracyuvav-internet-problemi-z-nim-pochalisya-u-den-viboriv У Білорусі частково запрацював інтернет. Проблеми з ним почалися у день виборів] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200923010823/https://hromadske.ua/posts/u-bilorusi-chastkovo-zapracyuvav-internet-problemi-z-nim-pochalisya-u-den-viboriv |date=23 вересня 2020 }} — Громадське</ref>. З'явилося кілька флешмобів, зокрема колишні військові та спецпризначенці викидали свою форму на знак протесту проти насилля, деякі міліціонери подавали у відставку<ref>{{Cite web |url=https://meduza.io/news/2020/08/12/belorusskogo-spetsnaza-bolshe-net-v-sotssetyah-poyavilis-video-na-kotoryh-voennye-v-znak-protesta-vybrasyvayut-formu |title=«Белорусского спецназа больше нет». В соцсетях появились видео, на которых бывшие военные в знак протеста выбрасывают форму |accessdate=13 серпня 2020 |archive-date=23 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200923063716/https://meduza.io/news/2020/08/12/belorusskogo-spetsnaza-bolshe-net-v-sotssetyah-poyavilis-video-na-kotoryh-voennye-v-znak-protesta-vybrasyvayut-formu |language=ru |website=[[Meduza]] }}</ref>. Кілька журналістів державних телеканалів звільнилися<ref>{{Cite web |url=https://lb.ua/world/2020/08/12/463792_z_derzhavnih_telekanaliv_bilorusi.html |title=З державних телеканалів Білорусі звільняються журналісти |accessdate=13 серпня 2020 |archive-date=19 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200919094132/https://lb.ua/world/2020/08/12/463792_z_derzhavnih_telekanaliv_bilorusi.html |website=[[Лівий берег]] }}</ref><ref>[https://nv.ua/ukr/world/countries/bilorus-podiji-chetvertoji-nochi-poziciya-lukashenko-samit-yes-shcho-vidbuvayetsya-ostanni-novini-50105779.html На великих підприємствах почалися страйки, затримано ще одного українця. Хроніка подій в Білорусі 12−13 серпня] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200813162145/https://nv.ua/ukr/world/countries/bilorus-podiji-chetvertoji-nochi-poziciya-lukashenko-samit-yes-shcho-vidbuvayetsya-ostanni-novini-50105779.html |date=13 серпня 2020 }} — Новое Время</ref>.

13 серпня до оголошеного раніше страйку приєдналася низка підприємств, загалом понад 20 великих підприємств (зокрема, [[Мінський автомобільний завод|МАЗ]]<ref>{{Cite web |url=https://nv.ua/ukr/world/countries/protesti-v-bilorusi-maz-priyednavsya-do-strayku-novini-bilorusi-50105978.html |title=У Білорусі розпочався страйк на МАЗ. Робочі скандують: «Іди!» |accessdate=13 серпня 2020 |archive-date=14 лютого 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220214044206/https://nv.ua/ukr/world/countries/protesti-v-bilorusi-maz-priyednavsya-do-strayku-novini-bilorusi-50105978.html |website=[[НВ (журнал)|НВ]]}}</ref> та [[Білоруський автомобільний завод|БелАЗ]]<ref>{{Cite web|title=Сотні працівників найбільшого в Білорусі підприємства БелАЗ вийшли на страйк (відео)|url=https://www.unian.ua/world/strayk-v-bilorusi-pracivniki-pidpriyemstva-belaz-straykuyut-novini-svitu-11111162.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-13|language=uk|archive-date=22 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220222064554/https://www.unian.ua/world/strayk-v-bilorusi-pracivniki-pidpriyemstva-belaz-straykuyut-novini-svitu-11111162.html}}</ref>, а також [[Мінський тракторний завод]] (МТЗ), [[Мінський керамічний завод]] («Керамін»), завод «Інтеграл», ВАТ «Хімволокно», «Гродноміськбуд», ВАТ «Белкард», «Гродно Азот», «Гефест» та ін.).

До акцій солідарності приєдналися [[Білоруська залізниця|залізничники]]<ref>[https://www.kommersant.ru/doc/4451734 В Минске протестуют железнодорожники] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200823012019/https://www.kommersant.ru/doc/4451734 |date=23 серпня 2020 }} — Коммерсант.ru</ref> та медики (працівники Республіканського науково-практичного центру «Кардіологія» в Мінську, Четвертої столичної лікарні, столичної Лікарні швидкої допомоги і студенти [[Гродненський державний медичний університет|Гродненського медичного університету]])<ref>[https://www.unn.com.ua/uk/news/1885658-u-minsku-mediki-viyshli-na-aktsiyu-proti-nasilstva-pid-chas-protestiv-u-bilorusi У Мінську медики вийшли на акцію проти насильства під час протестів у Білорусі] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201028124127/https://www.unn.com.ua/uk/news/1885658-u-minsku-mediki-viyshli-na-aktsiyu-proti-nasilstva-pid-chas-protestiv-u-bilorusi |date=28 жовтня 2020 }} — УНІАН</ref>. До вимог перерахувати голоси на виборах приєдналися також [[Білоруська державна філармонія]] і [[Національний художній музей Білорусі]]<ref>[https://thebabel.com.ua/texts/49317-p-yatiy-den-protestiv-u-bilorusi-straykuyut-promislovi-pidpriyemstva-do-nih-priyednalisya-mediki-os-yak-ce-viglyadaye Пʼятий день протестів у Білорусі: страйкують промислові підприємства, до них приєдналися медики] — Бабель</ref>.

В ніч проти 13 серпня міліція почали випускати затриманих, зокрема, з СІЗО на [[Акрестіна]] випустили понад 100 осіб<ref>[https://news.tut.by/society/696462.html Из ЦИП на Окрестина выпустили более 100 человек. Одна из задержанных рассказала, что там происходит] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200923001108/https://news.tut.by/society/696462.html |date=23 вересня 2020 }} — tut.by</ref>. Крім того, міністр МВС Білоруси [[Караєв Юрій Хаджимуратович|Юрій Караєв]] попросив вибачення за травми випадкових людей, які їм нанесли міліціянти<ref name="вибачення караєва">[https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/13/7262846/ Глава МВС Білорусі просить вибачення за травмування людей, які «потрапили під роздачу»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200813224207/https://www.pravda.com.ua/news/2020/08/13/7262846/ |date=13 серпня 2020 }} — Українська Правда</ref>. Посли країн ЄС поклали квіти на місце загибелі першої жертви протистояння біля станції метро «[[Пушкінська (станція метро, Мінськ)|Пушкінська]]»<ref>[https://thebabel.com.ua/news/49309-u-bilorusi-posli-krajin-yes-poklali-kviti-na-misce-de-zaginuv-uchasnik-protestiv У Білорусі посли країн ЄС поклали квіти на місце, де загинув учасник протестів]</ref>.

14 серпня до страйку приєдналися нові підприємства, зокрема [[Бєларуськалій|Білоруськалій]]<ref>[https://euroradio.fm/vyalizny-mityng-u-saligorsku-tam-bastue-belaruskaliy-strym Вялізны мітынг у Салігорску — там бастуе «Беларуськалій». Стрым] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201125075457/https://euroradio.fm/vyalizny-mityng-u-saligorsku-tam-bastue-belaruskaliy-strym |date=25 листопада 2020 }} — Еўрарадыё</ref>, [[Мінський тракторний завод]], «[[Білшина]]» та інші<ref>{{Cite web|title=Мінський метрополітен приєднався до страйків|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/minskiy-metropoliten-prisoedinilsya-zabastovkam-1597402086.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-14|language=uk|archive-date=27 листопада 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201127234541/https://www.rbc.ua/ukr/news/minskiy-metropoliten-prisoedinilsya-zabastovkam-1597402086.html}}</ref>. На страйк вийшли також всі категорії працівників [[Мінський метрополітен|Мінського метрополітену]]: від співробітників депо до інженерних служб.

В неділю 16 серпня відбувся анонсований раніше «Марш свободи», що зібрав близько 200 тисяч осіб і став найбільшою в історії Білорусі протестною акцією<ref>[https://www.bbc.com/ukrainian/news-53798589 Сотні тисяч вийшли у Мінську на найбільший в історії країни «Марш свободи»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200817205151/https://www.bbc.com/ukrainian/news-53798589 |date=17 серпня 2020 }} — BBC Україна</ref>. Масові акції протесту відбулися по всій країні — в Гродні, Гомелі, Бересті, Могильові, Барановичах, Вітебську, Бобруйську, Жлобині, Борисові, Пінську, Солігорську, [[Ліда (місто)|Ліді]], Полоцьку.

=== Друга половина серпня — жовтень 2020 ===
В цей період щодня у різних містах продовжували відбуватися акції протесту, при чому недільні акції в Мінську збирали десятки тисяч людей. Лідерів страйку та найбільш активних учасників протесту поступово затримували, а політиків, що намагалися вести переговори з протестом, — звільняли. До 10 вересня учасники Координаційної ради або покинули країну, або їх також було затримано. Останньою виїхала Світлана Алексієвич наприкінці вересня.

19 серпня Лукашенко призначив новий уряд, де зберегли посади всі ключові фігури: Прем'єр-міністр [[Головченко Роман Олександрович|Роман Головченко]], міністр МЗС [[Макей Володимир Володимирович|Володимир Макей]], міністр МВС [[Караєв Юрій Хаджимуратович|Юрій Караєв]], голова Мінінформації Ігор Луцький та міністр охорони здоров'я Володимир Караник<ref>{{Cite web|title=Лукашенко призначив уряд Білорусі|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/lukashenko-naznachil-pravitelstvo-belarusi-1597856525.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-19|language=uk|archive-date=23 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200823113334/https://www.rbc.ua/ukr/news/lukashenko-naznachil-pravitelstvo-belarusi-1597856525.html}}</ref>. Литва запровадила [[Економічні санкції|санкції]] проти Лукашенка та його оточення<ref>[https://thebabel.com.ua/news/49667-litva-pidgotuvala-sankciji-proti-kerivnictva-bilorusi-lukashenku-zaboronyat-v-jizd Литва запровадила санкції проти керівництва Білорусі. Лукашенку заборонили вʼїзд] — Бабель</ref>.

20 серпня платформа «Голос», що займалася паралельним підрахунком голосів, опублікувала звіт на основі 1310 протоколів, згідно з якими Тихановська набрала понад 81% голосів<ref>[https://thebabel.com.ua/news/49727-platforma-golos-oprilyudnila-zvit-pro-vibori-u-bilorusi-rezultati-istotno-vidriznyayutsya-vid-oficiynih Платформа «Голос» оприлюднила звіт про вибори в Білорусі. Результати істотно відрізняються від офіційних] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200821223007/https://thebabel.com.ua/news/49727-platforma-golos-oprilyudnila-zvit-pro-vibori-u-bilorusi-rezultati-istotno-vidriznyayutsya-vid-oficiynih |date=21 серпня 2020 }} — Бабель</ref>.

22 серпня було заблоковано низку інформаційних сайтів, що активо висвітлювали протести (зокрема «[[Радіо Свобода|Радіо Свободу]]», «[[Європейське радіо для Білорусі]]», «[[Белсат]]», «[[Салідарнасць]]», Udf.by, «[[Вітебський кур'єр]]», «Виртуальный Брест», The Village, а також сайти правооборонних організацій, політичних партій і громадських ініціатив)<ref>[https://www.svaboda.org/a/30796316.html У Беларусі заблякавалі сайт Свабоды і доступ да шэрагу іншых рэсурсаў] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200824194855/https://www.svaboda.org/a/30796316.html |date=24 серпня 2020 }} — Радыё Свабода</ref>.

7 вересня зникла Марія Колесникова, Антон Родненков та Іван Кравцов. Наступного дня стало відомо, що їх намагалися депортувати в Україну. При цьому Колесникова порвала свій паспорт, після чого її офіційно затримали і перевезли в СІЗО<ref>{{Cite web|title=Колеснікову підозрюють у захопленні влади в Білорусі|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/kolesnikovu-podozrevayut-zahvate-vlasti-belarusi-1599655116.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-09-09|language=uk|archive-date=29 січня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220129123714/https://www.rbc.ua/ukr/news/kolesnikovu-podozrevayut-zahvate-vlasti-belarusi-1599655116.html}}</ref>. Родненков та Кравцов перетнули кордон і пізніше того ж дня дали пресконференцію в Києві<ref>[https://www.radiosvoboda.org/a/news-bilorus-opozycija-chyj-krym/30827851.html Білоруських опозиціонерів спитали в Києві про те, «чий Крим?»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201101061938/https://www.radiosvoboda.org/a/news-bilorus-opozycija-chyj-krym/30827851.html |date=1 листопада 2020 }}, Радіо Свобода, 8 вересня 2020</ref>.

14 вересня в Сочі відбулася зустріч Лукашенка з [[Путін]]им, за підсумками якої Росія видала Білорусі кредит сумою в 1,5 млрд доларів США. Того ж дня на полігоні «Берестейський» стартували російсько-білоруські навчання «Слов'янське братство 2020», що тривали до 25 вересня<ref>[https://www.polskieradio.pl/396/7816/Artykul/2582257,Пачынаюцца-беларускарасійскія-вучэнні-«Славянскае-братэрства2020» Пачынаюцца беларуска-расійскія вучэнні «Славянскае братэрства-2020»] — Polskie Radio</ref>. Початково планувалася, що до навчання приєднаються також збройні сили Сербії, проте 9 серпня президент Сербії [[Александар Вучич]] заявив про відмову від участі через тиск Євросоюзу<ref>[https://euroradio.fm/serbiya-admovilasya-ad-vayskovyh-vuchennyau-u-belarusi-za-dzen-da-pachatku Сербія адмовілася ад вайсковых вучэнняў у Беларусі за дзень да пачатку] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201028145607/https://euroradio.fm/serbiya-admovilasya-ad-vayskovyh-vuchennyau-u-belarusi-za-dzen-da-pachatku |date=28 жовтня 2020 }} — Еўрарадыё</ref>.

17 вересня Європейський парламент прийняв резолюцію щодо ситуації в Білорусі, згідно з якою Лукашенка не визнають легітимним президентом країни, з вимогами ввести жорсткі санкції проти нього та його оточення. Також ЄП осудив гібридне втручання Росії у справи Білорусі<ref>[https://news.tut.by/economics/700779.html Европарламент принял резолюцию по ситуации в Беларуси, призывающую ЕС ввести жесткие санкции] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200920013509/https://news.tut.by/economics/700779.html |date=20 вересня 2020 }} — tut.by</ref>.

23 вересня Лукашенко провів інавгурацію в [[Палац Незалежності (Мінськ)|Палаці незалежності]], про яку не повідомляли заздалегідь і яку не транслювали. На події не було представників інших країн<ref>{{Cite web|title=Лукашенко про таємну інавгурацію: ми нікого не просили визнавати вибори|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/lukashenko-taynoy-inauguratsii-nikogo-prosili-1600939639.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-09-24|language=uk|archive-date=29 вересня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200929104149/https://www.rbc.ua/ukr/news/lukashenko-taynoy-inauguratsii-nikogo-prosili-1600939639.html}}</ref><ref>[https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/09/23/7114609/ У Мінську відбулася таємна інавгурація Лукашенка] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200924173642/https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/09/23/7114609/ |date=24 вересня 2020 }} — Європейська Правда</ref>. За словами деяких присутніх, вони дізналися про інавгурацію безпосередньо в Палаці незалежності.

10 жовтня Лукашенко приїхав у [[СІЗО КДБ Білорусі|СІЗО КДБ]] і протягом 4,5 годин обговорював із Віктором Бабариком та іншими політв'язнями «зміни до Конституції Білорусі»<ref>[https://nashaniva.by/?c=ar&i=260529 Лукашэнка сустрэўся ў СІЗА КДБ з Бабарыкам і іншымі палітвязнямі] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201109011433/https://nashaniva.by/?c=ar&i=260529 |date=9 листопада 2020 }} — Наша Ніва</ref><ref>[https://news.tut.by/economics/703572.html Лукашенко встретился в СИЗО КГБ с политзаключенными. Среди них — Бабарико, Знак, Шкляров, Власова ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201017101705/https://news.tut.by/economics/703572.html |date=17 жовтня 2020 }} — TUT.by</ref>. Заарештованому блоґеру Сергію Тихановському дозволили подзвонити дружині Світлані. Це була їхня перша розмова після арешту Сергія 29 травня в Гродні<ref name="10 жовтня 2020">[https://news.tut.by/society/703559.html Что происходило в Беларуси 10 октября] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201012211822/https://news.tut.by/society/703559.html |date=12 жовтня 2020 }} — TUT.by</ref>

29 жовтня почали надходити повідомлення про те, що білоруська митниця закрила пункти пропуску на в'їзд до країни (навіть для громадян Білорусі). Причиною називали погіршення епідеміологічної ситуації. Міністр закордонних справ Литви [[Лінас Антанас Лінкявічюс|Лінас Лінкявічус]] повідомив, що навряд чи кордон закрили через ситуацію з коронавірусом, оскільки по дипломатичним каналам ніяких повідомлень не надходило<ref>[https://news.tut.by/economics/705966.html В Литве усомнились, что Беларусь закрыла границу из-за коронавируса] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201102004906/https://news.tut.by/economics/705966.html |date=2 листопада 2020 }} — TUT.by</ref>. Лукашенко звільнив міністра внутрішніх справ Юрія Караєва та його заступника Олександра Барсукова, що керували розгонами мирних демонстрацій останнім часом<ref>[http://vgr.by/2020/10/29/eks-ministr-mvd-karaev-novyiy-pomoshhnik-prezidenta-po-grodnenskoy-oblasti/ Экс-министр МВД Юрий Караев — новый помощник президента по Гродненской области] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201101144135/http://vgr.by/2020/10/29/eks-ministr-mvd-karaev-novyiy-pomoshhnik-prezidenta-po-grodnenskoy-oblasti/ |date=1 листопада 2020 }} — Вечерний Гродно</ref>. Новим міністром МВС став [[Іван Кубраков]]<ref>[https://news.tut.by/society/706121.html Доцент на Окрестина, выпускники — у вузов, «в плен никого не берем» и новая линия метро — все за вчера] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201120055256/https://news.tut.by/society/706121.html |date=20 листопада 2020 }} — TUT.by</ref>.

=== Кінець 2020 — початок 2021 ===
В цей період акції протесту продовжувались, але їхня масовість стала спадати.

5 листопада платформи «Голос», «Зубр» та «Честные люди» представили підсумковий звіт про вибори президента Білорусі. На основі опрацьованих протоколів було зроблено висновок, що вибори було сфальсифіковано<ref>[https://news.tut.by/economics/706709.html Платформы «Голос», «Зубр» и «Честные люди»: не менее 30% протоколов сфальсифицированы, Лукашенко нелегитимен] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201105113751/https://news.tut.by/economics/706709.html |date=5 листопада 2020 }} — TUT.by</ref> Лукашенко нагородив та підвищив низку керівників силових відомств<ref>[https://www.kommersant.ru/doc/4559464 Лукашенко наградил силовиков за «службу Отечеству, когда оно в опасности»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201110093955/https://www.kommersant.ru/doc/4559464 |date=10 листопада 2020 }} — kommersant.ru</ref>.

12 грудня понад сто діючих і колишніх силовиків та військових Білорусі підписали відкритого листа, в якому закликали провести нові вибори «як єдиний спосіб розв'язання кризи, об'єднання суспільства, відновлення в країні верховенства права та законності»<ref>{{Cite web |url=https://t.me/nexta_live/12419 |title=ОТКРЫТОЕ ПИСЬМО СОТРУДНИКОВ СИЛОВЫХ И ПРАВООХРАНИТЕЛЬНЫХ СТРУКТУР БЕЛАРУСИ — ЗА НОВЫЕ ВЫБОРЫ |accessdate=13 грудня 2020 |archive-date=12 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201212202626/https://t.me/nexta_live/12419 }}</ref>.

18 грудня стало відомо, що [[Міністерство внутрішніх справ Республіки Білорусь|МВС Білорусі]] і [[Національна гвардія Росії|Росгвардія]] домовилися на тлі протестів співпрацювати в сфері охорони громадського порядку і забезпечення безпеки, а також з боротьби з тероризмом і екстремізмом. Співпрацювати сторони домовилися в формі консультацій, семінарів, конференцій та навчально-методичних зборів, в підготовці кадрів, проведенні спільних навчань<ref>{{Cite web |url=https://www.dw.com/ru/мвд-беларуси-и-росгвардия-заключили-договор-о-сотрудничестве/a-55981437 |title=МВД Беларуси и Росгвардия заключили договор о сотрудничестве |accessdate=24 березня 2022 |archive-date=18 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201218071507/https://www.dw.com/ru/мвд-беларуси-и-росгвардия-заключили-договор-о-сотрудничестве/a-55981437 |language=ru }}</ref><ref>{{Cite web |url=https://pravo.by/document/?guid=12551&p0=I02000029&p1=1 |title=Соглашение о сотрудничестве между Министерством внутренних дел Республики Беларусь и Федеральной службой войск национальной гвардии Российской Федерации |accessdate=18 грудня 2020 |archive-date=18 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201218073249/https://pravo.by/document/?guid=12551&p0=I02000029&p1=1 |language=ru }}</ref>.

Останні акції протесту відбулися на [[День Волі (Білорусь)|День Волі]] 25 березня 2021 року. Через репресії частина протестувальників покинула країну, а частину було ув'язнено.

== Форми протесту ==
=== Еволюція форм протесту ===
В перші дні після виборів у Білорусі був майже повністю відсутній інтернет, що ускладнювало координацію дій. Люди збиралися на 19:00 в центрі своїх міст, силовики намагалися перешкоджати: нападали, били та затримували будь-кого, хто перебував в зоні протесту чи неподалік (при цьому забігаючи в подвір'я, а іноді і в під'їзди; бували випадки стрільби силовиків по вікнах випадкових громадян). Таким чином тактика протесту зводилася до того, щоби протриматися на вулиці якомога довше і не потрапити в руки силовиків. Іноді виникали сутички, зводилися барикади, запускалися феєрверки. Близько другої ночі протести вщухали і люди розходилися, а наступного дня о 19:00 все знову повторювалося.

12 серпня 2020 року влада Білорусі тимчасово призупинила активне придушення протесту, повернувся інтернет. З цього дня протест почав стабілізуватися і став більш систематичним та скоординованим. Основним джерелом інформації та інструментом координації дій став месенджер [[Telegram]]<ref>[https://www.pravda.com.ua/articles/2020/08/19/7263394/ Жыве Беларусь: первая в мире Telegram-революция] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201110041734/https://www.pravda.com.ua/articles/2020/08/19/7263394/ |date=10 листопада 2020 }} — Українська правда</ref>. Оскільки певний час силовики взагалі не реагували на протестувальників, то стали можливими мирні марші та ланцюги солідарності. Відомим прикладом стали акції жінок у білому, що закликали припинити насилля (в цьому був ще й певний символізм через зневажливе ставлення Лукашенка до жінок)<ref>[https://nv.ua/ukr/world/countries/bilorus-yak-zhinki-stali-golovnoyu-siloyu-protestiv-proti-lukashenka-ostanni-novini-50107294.html Повалити диктатора. Як білоруські жінки стали потужною рушійною силою протестів проти Олександра Лукашенка] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220206194656/https://nv.ua/ukr/world/countries/bilorus-yak-zhinki-stali-golovnoyu-siloyu-protestiv-proti-lukashenka-ostanni-novini-50107294.html |date=6 лютого 2022 }} — nv.ua</ref>. Аналогічні акції стали влаштовувати професійні спільноти: медики — біля своїх лікарень, студенти — біля вишів, шахтарі — перед своїми підприємствами тощо. В рамках страйку державних підприємств траплялися одиночні акції шахтарів, коли вони приковували себе в шахті, відмовляючись підніматися на поверхню. В жовтні почали щотижня проводити марші пенсіонерів<ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2020/10/5/7268860/ «Бабусі проти ОМОНу»: в Мінську на марш протесту вийшли пенсіонери] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201105144245/https://www.pravda.com.ua/news/2020/10/5/7268860/ |date=5 листопада 2020 }} — Українська Правда</ref>, а пізніше — також акції людей із інвалідністю<ref>[https://naviny.media/new/20201022/1603374936-marsh-lyudey-s-neogranichennymi-vozmozhnostyami-zavershilsya-na-oktyabrskoy Марш людей с (не)ограниченными возможностями завершился на Октябрьской площади]{{Недоступне посилання}} — Навіны</ref>.

Традиційно з другої половини серпня щосуботи в країні відбувадися жіночі протести, а щонеділі — загальний марш. Недільні марші в Мінську збирали найбільшу кількість людей (зазвичай, не менше 100 тисяч) і щотижня мали іншу назву. Білоруська влада намагалася придушити будь-які форми протесту, незважаючи на те, чи є конкретні дії забороненими. Наприклад, комунальники знімали біло-червоно-білі прапори чи просто комбінації кольорів з балконів громадян<ref>[https://news.tut.by/society/701329.html С балкона на Толбухина сняли кусок ткани с надписью «Это не флаг». Что говорят коммунальники?] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201026042022/https://news.tut.by/society/701329.html |date=26 жовтня 2020 }} — TUT.by</ref>, або людину могли затримати за тримання в руках чистого аркуша (як натяк на протестний плакат). Протестувальники реагували на такі дії акціями, що покликані були довести репресії до абсурду і показати їхню незаконність. Однією з таких форм протесту можна вважати те, як щодня люди з протестною символікою збиралися на подвір'ях між багатоповерхівами — сиділи, розмовляли, іноді вібувався вуличний концерт. Оскільки в країні заборонено несанкціоновані мітинги, їх регулярно відвідували силовики<ref>[https://novayagazeta.ru/articles/2020/10/07/87413-vosstavshiy-dvor Восставший двор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201031035316/https://novayagazeta.ru/articles/2020/10/07/87413-vosstavshiy-dvor |date=31 жовтня 2020 }} — Новая газета</ref>.

Окрім вуличних протестів набули популярності флешмоби в інтернеті. Професійні спільноти та колективи писали відкриті листи, записували відеозвернення із закликами продовжувати протест. Періодично з'являлися відеозвернення силовиків та працівників державних компаній про те, що вони йдуть у відставку на знак протесту<ref>[https://zn.ua/ukr/WORLD/u-bilorusi-siloviki-pochali-fleshmob-proti-lukashenka-351848_.html У Білорусі силовики почали флешмоб проти Лукашенка] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201109154821/https://zn.ua/ukr/WORLD/u-bilorusi-siloviki-pochali-fleshmob-proti-lukashenka-351848_.html |date=9 листопада 2020 }} — Дзеркало тижня</ref>.

В другій половині серпня силовики відновили затримання, але цього разу почали діяти інакше. Затримували або випадкових учасників протесту, або коли людей ставало зовсім мало. Затримань стало суттєво менше, ніж у перші дні після виборів, але окрім прямих затримань влада використовувала й інші форми репресій. Щонеділі до Мінська звозили військову та спеціальну техніку, закривали станції метро, тимчасово блокували мобільний інтернет та великі площі. Іноді використовували водомети.

=== Координаційна рада ===
{{main|Координаційна рада (Білорусь)}}
14 серпня Тихановська записала відеозвернення, в якому заявила про перемогу на виборах і про створення Координаційної ради для забезепечення мирної зміни влади в Білорусі<ref name="КР14.08">{{Cite web|title=Тихановська створює координаційну раду для передачі влади|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/tihanovskaya-sozdaet-koordinatsionnyy-sovet-1597408974.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-14|language=ru|archive-date=28 листопада 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201128000050/https://www.rbc.ua/ukr/news/tihanovskaya-sozdaet-koordinatsionnyy-sovet-1597408974.html}}</ref>. За її словами, до Ради повинні увійти «представники громадянського суспільства, шановані та відомі білоруси, професіонали своєї справи». Заявки на участь у Раді були відкриті для будь-якого громадянина Білорусі, що вважав результати виборів сфальсифікованими і якого визнавали авторитетним у певній соціальній групі (лікарів, вчителів, бізнесменів, письменників чи спортсменів)<ref>[https://www.dw.com/ru/tihanovskaja-iniciirovala-sozdanie-coveta-po-transferu-vlacti/a-54570929 Тихановская инициировала создание Координационного совета для передачи власти] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200822043819/https://www.dw.com/ru/tihanovskaja-iniciirovala-sozdanie-coveta-po-transferu-vlacti/a-54570929 |date=22 серпня 2020 }} — Deutsche Welle</ref>.

17 серпня Тихановська опублікувала відео, в якому заявила, що готова очолити перехідний уряд і організувати нові, вільні та чесні вибори президента. Того ж дня з'явивися список членів Ради, серед яких була нобелівська лавреатка [[Алексієвич Світлана Олександрівна|Світлана Алексієвич]], колишній міністр культури [[Латушко Павло Павлович|Павло Латушко]] та представники найбільших страйкуючих підприємств<ref>[https://rada.vision/by/nazvanyja-piersyja-siabry-kaardynacyjnaj-rady Названыя першыя сябры Каардынацыйнай рады] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200820031036/https://rada.vision/by/nazvanyja-piersyja-siabry-kaardynacyjnaj-rady |date=20 серпня 2020 }}- сайт Координаційної ради</ref>. Перша пресконференція Ради відбулася 18 серпня в Мінську<ref name="КР18.08">[https://euroradio.fm/pershaya-pres-kanferencyya-pradstaunikou-kaardynacyynay-rady-strym Першая прэс-канферэнцыя прадстаўнікоў Каардынацыйнай рады. Стрым] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201125083919/https://euroradio.fm/pershaya-pres-kanferencyya-pradstaunikou-kaardynacyynay-rady-strym |date=25 листопада 2020 }} — Еўрарадыё</ref>. 19 серпня Координаційна рада сформувала президію<ref>[https://news.tut.by/economics/697346.html Координационный совет: у нас была попытка установить контакт с Администрацией президента, пока ответа нет] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200819224354/https://news.tut.by/economics/697346.html |date=19 серпня 2020 }} — tut.by</ref>.

24 серпня Рада закликала білорусів ініціювати процедуру відкликання депутатів парламенту та місцевих рад<ref name="рада24.08">{{Cite web|title=Опозиція Білорусі закликала громадян ініціювати процедуру відкликання депутатів|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/oppozitsiya-belarusi-prizvala-grazhdan-initsiirovat-1598268099.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-24|language=uk|archive-date=23 жовтня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201023034033/https://www.rbc.ua/ukr/news/oppozitsiya-belarusi-prizvala-grazhdan-initsiirovat-1598268099.html}}</ref>.

Лукашенко заявив, що створення Координаційної ради — це спроба захоплення влади<ref name="лукашенко про КР">[https://euroradio.fm/lukashenka-pra-kaardynacyynuyu-radu-geta-sproba-zahopu-ulady Лукашэнка — пра Каардынацыйную раду: гэта спроба захопу ўлады!] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200904031837/https://euroradio.fm/lukashenka-pra-kaardynacyynuyu-radu-geta-sproba-zahopu-ulady |date=4 вересня 2020 }} — Еўрарадыё</ref>. Голова Конституційного суду Білорусі [[Петро Міклашевич]] заявив, що Координаційна рада є неконституційною<ref name=":0">[https://www.belta.by/society/view/konstitutsija-ne-predusmatrivaet-sozdanie-obschestvennyh-organov-po-peresmotru-itogov-vyborov-404074-2020/ Конституция не предусматривает создание общественных органов по пересмотру итогов выборов — Миклашевич] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200901112329/https://www.belta.by/society/view/konstitutsija-ne-predusmatrivaet-sozdanie-obschestvennyh-organov-po-peresmotru-itogov-vyborov-404074-2020/ |date=1 вересня 2020 }} — БелТА</ref> Слідчий комітет допитав усіх членів президіуму КР<ref>[https://www.svaboda.org/a/30803744.html Сьледчы камітэт выклікаў на допыт Марыю Калесьнікаву] — Радыё Свабода</ref>.

У жовтні 2020 року [[Європейський парламент|Європарламент]] нагородив білоруську опозицію, представлену Координаційною радою, [[Премія імені Сахарова|премією Андрія Сахарова]]<ref>{{cite web|url=https://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/de/the-democratic-opposition-in-belarus-202/products-details/20201021CAN58092|title=2011 - 2020 {{!}} Preisträger {{!}} Sacharow-Preis {{!}} Europäisches Parlament|website=[[Європейський парламент]]|date=2020-10-22|language=de|accessdate=23 жовтня 2020|archive-date=28 жовтня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028072423/https://www.europarl.europa.eu/sakharovprize/de/the-democratic-opposition-in-belarus-202/products-details/20201021CAN58092}}</ref><ref>{{cite web|url=https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/10/22/7115612/|title=Премія Європарламенту імені Сахарова присуджена опозиції Білорусі|work=[[Європейська правда]]|date=22 жовтня 2020|accessdate=23 жовтня 2020|archive-date=24 жовтня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201024085958/https://www.eurointegration.com.ua/news/2020/10/22/7115612/}}</ref>.

21 грудня Генеральна прокуратура Білорусі порушила кримінальні справи проти лідера опозиції [[Тихановська Світлана Георгіївна|Світлани Тихановської]] і членів [[Координаційна рада (Білорусь)|Координаційної ради]]<ref>{{Cite web |url=https://t.me/prokuraturabelarus/602 |title=Генпрокуратура возбудила уголовные дела по фактам создания экстремистского формирования и руководства им, финансирования его деятельности с целью захвата государственной власти неконституционным путем |accessdate=22 грудня 2020 |archive-date=21 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201221171507/https://t.me/prokuraturabelarus/602 }}</ref><ref>[https://censor.net/ru/news/3238317/v_belarusi_protiv_tihanovskoyi_i_chlenov_koordinatsionnogo_soveta_otkryli_ugolovnoe_delo У Білорусі проти Тихановської і членів Координаційної ради відкрили кримінальну справу]</ref>.

=== Кіберпартизани ===
{{main|Кіберпартизани}}
1 вересня Telegram-канал [[Nexta]] опублікував План Перемоги<ref name="Кіберпартизани">[https://tech.liga.net/all/article/kiberpartizany-protiv-lukashenko-kak-malenkaya-armiya-aytishnikov-vzlamyvaet-diktaturu История | Киберпартизаны против Лукашенко: как маленькая армия айтишников взламывает диктатуру] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201004165313/https://tech.liga.net/all/article/kiberpartizany-protiv-lukashenko-kak-malenkaya-armiya-aytishnikov-vzlamyvaet-diktaturu |date=4 жовтня 2020 }}, Ліга, 2.10.2020</ref>, у якому в розділі Інформаційний фронт була Хакерська війна<ref>[https://telegra.ph/PLAN-POBEDY-09-01 ПЛАН ПОБЕДЫ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201006185432/https://telegra.ph/PLAN-POBEDY-09-01 |date=6 жовтня 2020 }}, September 01, 2020</ref>.

2 і 3 вересня було зламано сайти управління справами президента Білорусі і МВС Білорусі<ref name="Кіберпартизани"/>. На сайті МВС Лукашенка «оголосили» в розшук.

Пізніше було зламано сайти національної лотереї, податкового міністерства, біржі, держакупівель, президента і Генеральної прокуратури Білорусі. Хакери отримали бази даних із персональними даними співробітників [[ОМОН (Білорусь)|ОМОН]], [[Комітет державної безпеки Республіки Білорусь|КДБ]] та МВС. Було запущено онлайн-карту із адресами силовиків, причетних до побиття мітингарів<ref>[https://umap.openstreetmap.fr/en/map/map_499264#13/52.4104/30.9311 Опен-стріт] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201007193937/https://umap.openstreetmap.fr/en/map/map_499264#13/52.4104/30.9311 |date=7 жовтня 2020 }} із адресами силовиків</ref>.

26 вересня було зламано державні канали і в ефір запустили відео побиття активістів.

== Соціологічні дослідження ==
21 жовтня 2020 було опубліковано соціологічне дослідження британського аналітичного центру в області міжнародних відносин Chatham House. Згідно з цим дослідженням, кожен п'ятий мешканець білоруських міст брав участь у вуличних акціях протесту, 70% респондентів вважали, що результати виборів було сфальсифіковано, 16% опитаних вірили, що вибори відбулися без фальсифікацій. При цьому 20,6% опитаних заявили, що віддали свій голос на Лукашенка, 52,2% — за Тихановську, 9,2% — проти всіх, 13,7% не вказали, як голосували на виборах. 62,8% респондентів сприймали дії силовиків 9—11 серпня як катування<ref>[https://news.tut.by/economics/705209.html Исследование: более миллиона белорусов хоть раз выходили на акции протеста, а Лукашенко «не мог победить»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210318235243/https://news.tut.by/economics/705209.html |date=18 березня 2021 }} — TUT.by</ref>.

== Символіка ==
[[Біло-червоно-білий прапор|Біло-червоно-білий (БЧБ) прапор]], що був офіційним прапором незалежної Білорусі з 1991 по 1995 роки, а також прапором [[Білоруська Народна Республіка|Білоруської Народної Республіки]] у 1918 році, став символом демократичної опозиції та всіх противників Лукашенка. Його використання фактично заборонено, на демонастраціях міліція часто конфісковує ці прапори, а його власникам дають штрафи та короткі терміни ув'язнення<ref>[https://euroradio.fm/sutki-shtrafy-i-gvalt-za-bchb-scyag-chamu-vazhna-yurydychna-zamacavac-yago-status Суткі, штрафы і гвалт за БЧБ-сцяг. Чаму важна юрыдычна замацаваць яго статус] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201125080610/https://euroradio.fm/sutki-shtrafy-i-gvalt-za-bchb-scyag-chamu-vazhna-yurydychna-zamacavac-yago-status |date=25 листопада 2020 }} — Еўрарадыё</ref>. Серед інших символів — [[Погоня (герб)|герб Погоня]] та пісня «[[Гімн Білоруської народної республіки|Ваяцкі марш]]» (''Мы выйдзем шчыльнымі радамі''), які також використовувала БНР. Протестувальники також часто співали пісні «''[[Погоня (гімн)|Пагоня]]''», «''[[Купалінка]]''», «''[[Разбуры турмы муры (пісня)|Муры]]''» (переклад пісні [[Яцек Качмарський|Яцека Качмарського]]) та «''[[Перемен]]''» [[Віктор Цой|Віктора Цоя]].

Народним гаслом протесту був заклик [[Живе Білорусь!|«Жыве Беларусь!»]].

Деякі протестувальники використовували офіційний прапор Білорусі<ref>[https://www.svaboda.org/a/30796804.html Музычная прагулка з барабанамі і сьцягамі. У Віцебску прайшло шэсьце ў незвычайным фармаце. ВІДЭА] — Радыё Свабода</ref>, зокрема як символ єдності суспільства всупереч різним поглядам<ref>[https://www.rbc.ru/politics/24/08/2020/5f42c05a9a7947688c8223f3 Оппозиция примиряет флаги, Лукашенко берется за автомат и призывает армию Как в Минске прошло главное протестное шествие недели] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200827212631/https://www.rbc.ru/politics/24/08/2020/5f42c05a9a7947688c8223f3 |date=27 серпня 2020 }} — rbc.ru</ref>.

14 січня Олександр Лукашенко підписав поправки до кодексу про адміністративні правопорушення і процесуально-виконавчий кодекс Білорусі. Водночас голова [[Рада Республіки (Білорусь)|Ради Республіки]] Національних зборів Республіки Білорусь Наталія Качанова повідомила, що нове законодавство передбачає серйозні штрафи за використання будь-якої «невстановленої символіки»<ref>{{Cite web |url=https://www.belta.by/president/view/lukashenko-podpisal-novye-kodeksy-po-voprosam-administrativnoj-otvetstvennosti-423975-2021/ |title=Лукашенко подписал новые кодексы по вопросам административной ответственности |accessdate=15 січня 2021 |archive-date=16 січня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210116080854/https://www.belta.by/president/view/lukashenko-podpisal-novye-kodeksy-po-voprosam-administrativnoj-otvetstvennosti-423975-2021/ |language=ru }}</ref>
<gallery>
Файл:Flag_of_Belarus_(1918,_1991-1995).svg|[[Прапор Білорусі|Державний]] [[Біло-червоно-білий прапор|прапор]] [[Білорусь|Республіки Білорусь]] в 1991—1995 роках
Файл:Coat of Arms of Belarus (1991).svg|«[[Погоня (герб)|Погоня]]» – [[Герб Білорусі|державний герб]] [[Білорусь|Республіки Білорусь]] в 1991—1995 роках
Файл:Flag of Belarus (1918, 1991–1995) with historic coat of arms.png|Біло-червоно-білий прапор з гербом «Погоня»
Файл:Banner of the Pahonia coat of arms of Belarus.png|Прапор з гербом «Погоня» на червоному тлі
</gallery>

== Застосування насильства щодо протестувальників ==
В перші дні після виборів очевидці повідомляли про застосування надмірного насильства для розгону демонстрантів (зокрема гумові кулі та світлошумові гранати), а затримані після звільнення повідомляли про систематичні побиття, переповнені камери та відсутність доступу до води та їжі в ізоляторах<ref>[https://www.dw.com/ru/chto-tvoritsja-v-belorusskih-sizo-rasskazy-zaderzhannyh/a-54572344 Что творится в белорусских СИЗО? Рассказы задержанных] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200821152518/https://www.dw.com/ru/chto-tvoritsja-v-belorusskih-sizo-rasskazy-zaderzhannyh/a-54572344 |date=21 серпня 2020 }} — Deutsche Welle</ref><ref>[https://hromadske.ua/posts/rozdyagli-dogola-j-postavili-v-stakan-biloruskij-advokat-rozpoviv-pro-povodzhennya-z-jogo-kliyentom-u-sizo «Роздягли догола й поставили в „стакан“». Білоруський адвокат розповів про поводження з його клієнтом у СІЗО] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200926125029/https://hromadske.ua/posts/rozdyagli-dogola-j-postavili-v-stakan-biloruskij-advokat-rozpoviv-pro-povodzhennya-z-jogo-kliyentom-u-sizo |date=26 вересня 2020 }} — Громадське</ref>. Силовики били та затримували людей, що не брали активної участі в протестах, зокрема тих, хто перебував неподалік<ref>[https://nv.ua/ukr/world/countries/protesti-v-bilorusi-omon-prijizhdzhav-pid-viglyadom-shvidkoji-dopomogi-novini-bilorusi-50105478.html Протести в Білорусі: ОМОН під виглядом швидкої допомоги приїжджав на місце виклику і жорстоко бив людей — ЗМІ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220219155658/https://nv.ua/ukr/world/countries/protesti-v-bilorusi-omon-prijizhdzhav-pid-viglyadom-shvidkoji-dopomogi-novini-bilorusi-50105478.html |date=19 лютого 2022 }} — nv.ua</ref><ref>[https://meduza.io/feature/2020/08/10/avtozaki-zaezzhali-vo-dvory-po-krikam-bylo-yasno-chto-tam-izbivayut-lyudey Автозаки заезжали во дворы, по крикам было ясно, что там избивают людей Что рассказывают участники протестов в Беларуси, которые вышли на улицы в день выборов] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200829044817/https://meduza.io/feature/2020/08/10/avtozaki-zaezzhali-vo-dvory-po-krikam-bylo-yasno-chto-tam-izbivayut-lyudey |date=29 серпня 2020 }} — meduza.io</ref>.

Спочатку влада заперечувала застосування масового насильства при затриманнях і в ізоляторах<ref>[https://news.tut.by/society/696524.html «Ощущение, что это Средневековье». Ночью возле Окрестина записали аудио — крики и стоны от избиений] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210207130544/https://news.tut.by/society/696524.html |date=7 лютого 2021 }} — tut.by</ref><ref>[https://www.naviny.media/new/20200814/1597379133-zamglavy-mvd-barsukov-nikto-ne-izdevaetsya-nad-zaderzhannymi Замглавы МВД Барсуков утверждает, что никто не издевается над задержанными] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201126152554/https://www.naviny.media/new/20200814/1597379133-zamglavy-mvd-barsukov-nikto-ne-izdevaetsya-nad-zaderzhannymi |date=26 листопада 2020 }} — naviny.by</ref>. Пізніше міністр МВС Караєв попросив вибачення за травми випадкових людей, які їм нанесли міліціянти<ref name="вибачення караєва"/>, а Лукашенко закликав народ пробачити силовиків<ref>[https://www.rbc.ru/rbcfreenews/5f4131419a794778fecf0f26 Лукашенко попросил простить силовиков в случае совершения ими ошибок] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200824063615/https://www.rbc.ru/rbcfreenews/5f4131419a794778fecf0f26 |date=24 серпня 2020 }} — rbc.ru</ref>.

Великою проблемою для сотень постраждалих, які хотіли притягнути винних у побитті та тортурах до відповідальності, стала своєчасна фіксація фактів насильства і професійний медичний огляд. Багато постраждалих повідомляли про те, що їм відмовляли у проведенні платної експертизи, а в РУВС не давали скерувань на її проведення.

'''1 вересня''' 2020 року, в заяві експертів [[Організація Об'єднаних Націй|ООН]] з прав людини було згадано понад 450 задокументованих випадків катувань та жорстокого поводження із затриманими, включаючи сексуальне насильство та зґвалтування жінок та дітей<ref>{{cite web |url=https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26199&LangID=E |title=UN human rights experts: Belarus must stop torturing protesters and prevent enforced disappearances |date=1 вересня 2020 |access-date=1 вересня 2020 |website=[[Управління Верховного комісара ООН з прав людини|Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights]] |archive-date=28 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200928194821/https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26199&LangID=E |language=en }}</ref>.

'''17 грудня''' 2020 року, було опублікувано відео, що відбувалося у {{нп3|Фрунзенський РУВС (Мінськ)|Фрунзенському РУВС Мінська|be-x-old|Фрунзэнская РУУС (Менск)}} 12 серпня. На відео в приміщенні знаходиться багато людей, деякі лежать на підлозі, хтось сидить на колінах або стоїть уздовж стіни, з руками, зв'язаними за спиною. Під час допиту одного з них б'ють під дих і по нирках, лежачу людину б'ють палицею<ref>{{Cite web |url=https://www.youtube.com/watch?v=j1cUDMEHATA&feature=youtu.be |title=Издевательства во Фрунзенском РУВД г. Минска |accessdate=20 грудня 2020 |archive-date=18 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201218081311/https://www.youtube.com/watch?v=j1cUDMEHATA&feature=youtu.be }}</ref><ref>{{Cite web |url=https://censor.net/ru/video_news/3237980/opublikovan_novyyi_rolik_s_izbieniyami_v_ruvd_minska_mvd_rb_prokommentirovalo_militsionery_obraschayutsya |title=Опубликован новый ролик с избиениями в РУВД Минска. МВД РБ прокомментировало: Милиционеры обращаются с задержанными не очень хорошо. ВИДЕО |accessdate=20 грудня 2020 |archive-date=20 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201220081946/https://censor.net/ru/video_news/3237980/opublikovan_novyyi_rolik_s_izbieniyami_v_ruvd_minska_mvd_rb_prokommentirovalo_militsionery_obraschayutsya |website=[[Цензор.нет]] |language=ru }}</ref>.

'''23 травня''' 2021 року, в [[Мінськ (аеропорт)|Національному аеропорту Мінськ]] було здійснено незаплановану посадку літака компанії Ryanair Sun (доньки компанії [[Ryanair]]) рейсу FR4978, який прямував за маршрутом ([[Міжнародний аеропорт «Елефтеріос Венізелос»|Афіни]] — [[Вільнюс (аеропорт)|Вільнюс]]). Посадка була зумовлена тим, що на борт літака надійшло повідомлення про мінування, яке виявилося хибним. Для супроводу та посадки літака, за дорученням самопроголошеного президента [[Білорусь|Білорусі]]<ref>{{Cite web|title=Німеччина запропонувала включити Лукашенка у санкційний список ЄС|url=http://www.pravda.com.ua/news/2020/10/12/7269626/|website=[[Українська правда]]|accessdate=2020-10-17|language=uk|archive-date=23 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210523191103/https://www.pravda.com.ua/news/2020/10/12/7269626/}}</ref> [[Лукашенко Олександр Григорович|О. Лукашенка]], в небо піднімався винищувач [[Міг-29]]. Після посадки літака компанії Ryanair Sun в Мінську, білоруські силовики випхали з літака, затримали та заарештували колишнього редактора телеграм-каналу [[NEXTA (ЗМІ)|NEXTA]] [[Протасевич Роман Дмитрович|Романа Протасевича]], який перебував на борту літака та якому у Білорусі може загрожувати смертна кара<ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2021/05/23/7294543/ З літака, що посадили у Мінську, силовики зняли засновника NEXTA й затримали. 23.05.2021, 14:59] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210523215115/https://www.pravda.com.ua/news/2021/05/23/7294543/ |date=23 травня 2021 }}
[https://www.dw.com/en/belarus-opposition-says-government-forced-ryanair-plane-to-land-to-arrest-journalist/a-57635240 Belarus opposition says government forced Ryanair plane to land to arrest journalist] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210523122730/https://www.dw.com/en/belarus-opposition-says-government-forced-ryanair-plane-to-land-to-arrest-journalist/a-57635240 |date=23 травня 2021 }}
[https://nn.by/?c=ar&i=273349 У аэрапорце Мінска, рэзка змяніўшы курс, прызямліўся самалёт Афіны—Вільня — на борце быў Раман Пратасевіч] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210523121530/https://nn.by/?c=ar&i=273349 |date=23 травня 2021 }}
[https://ua.interfax.com.ua/news/general/745853.html Білоруська влада погрожувала збити літак Ryanair, стверджує представник опозиції. 23.05.2021, 20:58] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210523205026/https://ua.interfax.com.ua/news/general/745853.html |date=23 травня 2021 }}
[https://ua.interfax.com.ua/news/general/745858.html Білоруські служби дозволили літаку вилетіти до Вільнюса разом із пасажирами після п'яти годин, проведених у Мінську. 23.05.2021, 21:24] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210523205039/https://ua.interfax.com.ua/news/general/745858.html |date=23 травня 2021 }}</ref>. Інцидент обговорять на саміті ЄС, проведення якого заплановано на 24 травня. Голова [[Європейська рада|Європейської Ради]] запевнив, що він «не залишиться без наслідків»<ref>{{Cite web |url=https://www.dw.com/uk/intsydent-z-litakom-ryanair-v-yes-obitsiaiut-naslidky-dlia-vlady-bilorusi/a-57637342?maca=ukr-rss-ukrnet-ukr-all-3816-xml |title=Інцидент з літаком Ryanair: в ЄС обіцяють «наслідки» для влади Білорусі. 23.05.2021 |accessdate=23 травня 2021 |archive-date=23 травня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210523212608/https://www.dw.com/uk/intsydent-z-litakom-ryanair-v-yes-obitsiaiut-naslidky-dlia-vlady-bilorusi/a-57637342?maca=ukr-rss-ukrnet-ukr-all-3816-xml |website=[[Дойче Велле]] }}</ref>.

=== Загиблі ===
{| class="wikitable"
! Дата
! Подробиці
|-
| 10 серпня
| Першою жертвою протестів став 34-річний [[Тарайковський Олександр Валерійович|Олександр Тарайковський]], який загинув 10 серпня о 23 годині біля станції метро «Пушкінська». [[Ассошіейтед Прес|Associated Press]] опублікувало кадр зі зробленого 10 серпня відеозапису, на якому видно чоловіка, схожого на Тарайковського, а на білій майці видно (ймовірно) пляму крові. Пізніше було опубліковано відео загибелі Тарайковського<ref name="AP"/>. Пресслужба МВС Білорусі опублікувала інформацію в телеграмканалі, що невідомий на той момент Тарайковський підірвав себе невідомим пристроєм, проте в опублікованому відео від AP видно, що в руках Тарайковського нічого не було, а також видно постріл з боку ОМОНу, після якого він впав.
|-
| 12 серпня
| У Гомелі помер 25-річний [[Олександр Олександрович Вихор|Олександр Вихор]], у якого, ймовірно, була хвороба серця<ref name="друга жертва">[https://www.currenttime.tv/a/belarus-second-death/30780289.html Жительница Гомеля рассказала о смерти сына в больнице после задержания] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200819054742/https://www.currenttime.tv/a/belarus-second-death/30780289.html |date=19 серпня 2020 }} — currenttime.tv</ref>. За попередньою інформацією, він помер через багатогодинне очікування в автозаці в жарку погоду. Він перебував у фургоні, оскільки міські центри тимчасового утримання були переповнені<ref>[https://news.tutby.news/society/696437.html «Мой сын не умер, он погиб ни за что». В Гомеле скончался 25-летний парень, которого задержали на улице] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200812211711/https://news.tutby.news/society/696437.html |date=12 серпня 2020 }} — tut.by</ref>.
|-
| 17 серпня
| Правозахисна організація «Звяно» опублікувала звіт, за даними якого під час протестів принаймні п'ять осіб було вбито і сім перебуває в критичному стані<ref name="звяно17.08">[https://www.svaboda.org/a/30788273.html Праваабаронцы: Падчас вулічных пратэстаў загінулі ня менш за пяць чалавек, сем — у крытычным стане] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200819130445/https://www.svaboda.org/a/30788273.html |date=19 серпня 2020 }} — Радыё Свабода</ref>.
|-
| 19 серпня
| У військовому шпиталі в Мінську помер 43-річний [[Генадій Шутов]], один із тих, по кому силовики відкрили вогонь на ураження в Бересті 11 серпня. Кульове поранення в голову непоправно пошкодило головний мозок<ref>[https://news.tut.by/society/697248.html В госпитале умер мужчина из Бреста, в которого силовики выстрелили на протестах. Ему было 44 года] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201117021902/https://news.tut.by/society/697248.html |date=17 листопада 2020 }} — tut.by</ref>.
|-
| 22 серпня
| У мінському парку було знайдено повішеним [[Кривцов Микита Сергійович|Микиту Кривцова]], учасника протестів із [[Молодечно|Молодечна]], який десять днів вважався зниклим без вісти<ref>[https://www.svaboda.org/a/30797466.html 28-гадовага Мікіту Крыўцова з Жодзіна, які 10 дзён лічыўся зьніклым бязь вестак, знайшлі мёртвым] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211019233434/https://www.svaboda.org/a/30797466.html |date=19 жовтня 2021 }} — Радыё Свабода</ref>.
|-
| 3 жовтня
| У лікарні швидкої допомоги Мінська помер 41-річний Денис Кузнєцов, якого 29 вересня було доставлено туди з ізолятора на [[Акрестіна]] з численними травмами (переломами та пошкодженням внутрішніх органів). За офіційними даними, його затримали за дрібне хуліганство, а травми він отримав через падіння з верхнього ліжка в камері<ref name="денис кузнєцов">[https://nashaniva.by/?c=ar&i=260139 У бальніцы памёр 41-гадовы Дзяніс Кузняцоў, якога з цяжкімі траўмамі прывезлі з Акрэсціна. Што вядома на гэты момант?] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201010174130/https://nashaniva.by/?c=ar&i=260139 |date=10 жовтня 2020 }} — Наша Ніва</ref>.
|-
| 12 листопада
| У лікарні помер [[Бондаренко Роман Ігорович|Роман Бондаренко]], якого напередодні жорстоко побили силовики. У МВС же заявили, що Бондаренко помер не від рук силовиків, а внаслідок бійки<ref>{{Cite web |url=https://news.24tv.ua/minsku-protesti-pislya-smerti-hloptsya-yakogo-novini-bilorus_n1458206 |title=«Трибунал»: у Мінську спалахнули протести після смерті хлопця, якого побили силовики. Відео |date=2020-11-12 |accessdate=12 листопада 2020 |archive-date=12 листопада 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201112200222/https://news.24tv.ua/minsku-protesti-pislya-smerti-hloptsya-yakogo-novini-bilorus_n1458206 |website=[[24 Канал]] }}</ref>.
|-
|}
Водночас влада і керівництво [[Міністерство внутрішніх справ Республіки Білорусь|МВС Білорусі]] жодного разу не визнали, що люди загинули від рук співробітників правоохоронних органів [[Режим Лукашенка|режиму Лукашенка]]<ref>{{Cite web|last=Радыё Свабода|first=|date=|title=Відавочцу сьмерці Генадзя Шутава абвінавацілі ў замаху на забойства|language=be|work=|publisher=[[Радіо Свобода]]|url=https://www.svaboda.org/a/31022432.html|url-status=live|accessdate=2020-12-28|archiveurl=https://web.archive.org/web/20201228203029/https://www.svaboda.org/a/31022432.html|archivedate=2020-12-28}}</ref>.

== Репресії ==
=== Проти військовослужбовців і правоохоронців ===
4 травня 2021 року [[Олександр Лукашенко]] підписав указ 174 про позбавлення військових і спеціальних звань понад 80 колишніх працівників правоохоронних відомств і військовослужбовців — за їхню дискредитацію в період «загострення суспільно-політичної обстановки в країні», зокрема за публікацію в соцмережах особистих даних інших працівників правоохоронних органів, журналістів і держслужбовців.

{{цитата|«Окремі військовослужбовці і співробітники силових відомств нагнітали протестні настрої в суспільстві, організовували і брали участь в несанкціонованих заходах, розміщували в мережі інтернет екстремістські матеріали, закликали до радикальних дій»}}

За інформацією ЗМІ, ініціаторами такого заходу стали керівники [[Комітет державної безпеки Республіки Білорусь|силових відомств]]<ref>{{Cite web|title=Больш за 80 былых беларускіх сілавікоў пазбаўлены званняў за дыскрэдытуючыя ўчынкі |website=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]]|url=https://blr.belta.by/president/view/bolsh-za-80-bylyh-belaruskih-silavikou-pazbauleny-zvannjau-za-dyskredytujuchyja-uchynki-99544-2021/|date=2021-05-04|accessdate=2021-05-04|language=be|archive-date=5 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210505181200/https://blr.belta.by/president/view/bolsh-za-80-bylyh-belaruskih-silavikou-pazbauleny-zvannjau-za-dyskredytujuchyja-uchynki-99544-2021/}}</ref><ref>{{Cite web|title=Амаль 40 супрацоўнікаў МУС будуць пазбаўлены спецыяльных званняў - Кубракоў|url=https://blr.belta.by/society/view/amal-40-supratsounikau-mus-buduts-pazbauleny-spetsyjalnyh-zvannjau-kubrakou-99547-2021/|date=2021-05-04|accessdate=2021-05-04|language=be|archive-date=6 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210506041809/https://blr.belta.by/society/view/amal-40-supratsounikau-mus-buduts-pazbauleny-spetsyjalnyh-zvannjau-kubrakou-99547-2021|website=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]]}}</ref>.

== Реакція ==

=== Внутрішня ===
* '''Реакція Лукашенка'''
:* '''10 серпня''' Лукашенко пригрозив протестувальникам «адекватною відповіддю», зазначивши, що «розірвати країну» ніхто не дозволить<ref>{{Cite web|title=Лукашенко відреагував на протести в Білорусі, пригрозивши їх учасникам|url=https://www.unian.ua/world/reakciya-lukashenka-na-protesti-v-bilorusi-maydanu-ne-bude-novini-svitu-11107049.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-10|language=uk|archive-date=25 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220225000348/https://www.unian.ua/world/reakciya-lukashenka-na-protesti-v-bilorusi-maydanu-ne-bude-novini-svitu-11107049.html}}</ref>.
:* '''14 серпня''' він відреагував на масові страйки на підприємствах країни, заявивши, що такі протести можуть негативно позначитися на їхній майбутній роботі<ref>{{Cite web|title=Лукашенко відреагував на масові страйки в Білорусі|url=https://www.unian.ua/world/strayk-u-bilorusi-z-yavilasya-reakciya-lukashenka-novini-svitu-11112422.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-14|language=uk|archive-date=19 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200819005513/https://www.unian.ua/world/strayk-u-bilorusi-z-yavilasya-reakciya-lukashenka-novini-svitu-11112422.html}}</ref>.
:* '''21 серпня''' під час відвідування агрокомбінату «Дзержинський», Лукашенко пообіцяв розібратися з протестами «найближчими днями»<ref>{{Cite web|title=Лукашенко заявив, що розбереться з протестувальниками "найближчими днями"|url=https://www.unian.ua/world/novosti-belarusi-21-avgusta-lukashenko-zayavil-chto-razberetsya-s-protestuyushchimi-v-blizhayshie-dni-novini-svitu-11120696.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-21|language=uk|archive-date=22 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200822142614/https://www.unian.ua/world/novosti-belarusi-21-avgusta-lukashenko-zayavil-chto-razberetsya-s-protestuyushchimi-v-blizhayshie-dni-novini-svitu-11120696.html}}</ref>.

* '''Підтримка Лукашенка'''
:* '''10 серпня''' екзарх Москвоського патріарха в Білорусі «сердечно привітав» Лукашенка із перемогою на виборах<ref>{{Cite web|title=Патриарший Экзарх всея Беларуси поздравил Александра Лукашенко с избранием на пост Президента Республики Беларусь {{!}} Епархии {{!}} Белорусская Православная Церковь {{!}} Новости {{!}} Официальный портал Белорусской Православной Церкви|url=http://church.by/news/patriarshij-ekzarh-vseja-belarusi-pozdravil-aleksandra-lukashenko-s-izbraniem-na-post-prezidenta-respubliki-belarus|website=church.by|accessdate=2020-08-16|archive-date=19 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200819121013/http://www.church.by/news/patriarshij-ekzarh-vseja-belarusi-pozdravil-aleksandra-lukashenko-s-izbraniem-na-post-prezidenta-respubliki-belarus|language=ru}}</ref>. Пізніше, 14 серпня, він перепросив за передчасне привітання<ref>[https://www.svoboda.org/a/30784028.html Предстоятель Белорусской церкви извинился за поздравление Лукашенко с победой] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200819201332/https://www.svoboda.org/a/30784028.html |date=19 серпня 2020 }} — Радио Свобода</ref>, після чого 25 серпня Синод звільнив його з посади<ref>[https://thebabel.com.ua/news/49942-rpc-zvilnila-glavu-biloruskoji-pravoslavnoji-cerkvi-vin-ranishe-vibachivsya-za-privitannya-lukashenka-z-peremogoyu РПЦ звільнила главу Білоруської православної церкви. Він раніше вибачився за привітання Лукашенка з перемогою] — Бабель</ref>.
:* '''15 серпня''' синод [[Білоруський екзархат|Білоруського екзархату]] РПЦ опублікував звернення «до народу Білорусі про припинення народного протистояння», у якому закликав «провокаторів і підбурювачів» «одуматися, припинити провокації, спрямовані на дестабілізацію Білорусі і поділ білоруського народу»<ref>{{Cite web|title=Синод БПЦ призвал народ Беларуси прекратить народное противостояние|url=https://ahilla.ru/sinod-bpts-prizval-narod-belarusi-prekratit-narodnoe-protivostoyanie/|accessdate=2020-08-16|language=ru|archive-date=29 вересня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200929055202/https://ahilla.ru/sinod-bpts-prizval-narod-belarusi-prekratit-narodnoe-protivostoyanie/}}</ref>.
:* '''20 серпня''' Генпрокуратура Білорусі відкрила справу за статтею про захоплення влади<ref>{{Cite web|title=У Білорусі відкрили справу про захоплення влади опозицією|url=https://www.unian.ua/world/bilorus-novini-genprokuratura-bilorusi-vidkrila-spravu-pro-zahoplennya-vladi-novini-svitu-11119232.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-20|language=uk|archive-date=21 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200821125945/https://www.unian.ua/world/bilorus-novini-genprokuratura-bilorusi-vidkrila-spravu-pro-zahoplennya-vladi-novini-svitu-11119232.html}}</ref>.

* '''Опозиція Лукашенку'''
:* '''13 серпня''' звільнився заступник начальника управління законодавства в правоохоронній та військовій сферах головного державно-правового управління адміністрації президента Білорусі Артем Проскалович<ref>{{Cite web|title=Сотрудник администрации Лукашенко уволился на фоне протестов|url=https://www.svoboda.org/a/30781950.html|website=Радио Свобода|accessdate=2020-08-13|language=ru}}</ref>.
:* '''18 серпня''' подав у відставку посол Білорусі в Словаччині, він першим з білоруських дипломатів підтримав протести<ref>{{Cite web|title=Посол Білорусі в Словаччині подав у відставку|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/posol-belarusi-slovakii-podal-otstavku-1597727826.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-18|language=uk|archive-date=16 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210516144346/https://www.rbc.ua/ukr/news/posol-belarusi-slovakii-podal-otstavku-1597727826.html}}</ref>.

=== Міжнародна ===
[[Файл:BelarusElections2020-InternationalReaction.svg|thumb|upright=1.9|Міжнародна реакція на переобрання Лукашенка:
{{legend|#0000ff|Білорусь}}
{{legend|#4daf4a|Привітали Лукашенка}}
{{legend|#e41a1c|Не визнали результати}}
{{Legend|#F98989|Висловили стурбованість або критику}}
{{legend|#E0E0E0|Без реакції}}]]

[[Файл:Акции солидарности гражданам Беларуси в странах мира.png|thumb|350px|{{Легенда|#013220|[[Білорусь]]}}{{Легенда|#008000|Країни, в яких відбулися акції солідарності з громадянами Білорусі.}}]]
[[Файл:БЧБ прапор на львівській ратуші (2020) 3.jpg|thumb|350px|[[Біло-червоно-білий прапор|Національний білоруський прапор]] на львівській ратуші — знак підтримки білоруському протесту<ref>[https://zaxid.net/na_lvivskiy_ratushi_vivisili_istorichniy_prapor_bilorusi_foto_dnya_n1506272 На львівській Ратуші вивісили історичний прапор Білорусі. Фото дня] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220223043912/https://zaxid.net/na_lvivskiy_ratushi_vivisili_istorichniy_prapor_bilorusi_foto_dnya_n1506272 |date=23 лютого 2022 }} — zaxid.net</ref>.]]
* '''Міжнародні організації'''
:* {{Прапорець|UN}} [[Управління Верховного комісара ООН з прав людини|Верховний комісар ООН з прав людини]] [[Мішель Бачелет]] засудила насильницькі дії влади Білорусі та закликала прислухатись до народу. (12 серпня)<ref>{{Cite web|title=Бачелет осудила насильственные меры Беларуси в ответ на протесты после выборов|url=https://www.ohchr.org/RU/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26162&LangID=R|accessdate=2020-08-12|archive-date=12 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200812183147/https://www.ohchr.org/RU/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=26162&LangID=R|website=[[Управління Верховного комісара ООН з прав людини]]|language=ru}}</ref>.
:* {{Прапорець|EU}} Представники ЄС засудили дії білоруських силовиків щодо протестувальників<ref>{{Cite web|title=Протести в Білорусі: у Євросоюзі відреагували на дії силовиків|url=https://www.unian.ua/world/protesti-v-bilorusi-z-yavilasya-reakciya-yes-novini-svitu-11107115.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-10|language=uk|archive-date=10 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200810130729/https://www.unian.ua/world/protesti-v-bilorusi-z-yavilasya-reakciya-yes-novini-svitu-11107115.html}}</ref>.
17 грудня [[Рада Європейського Союзу]] ввела третій пакет санкцій щодо Білорусі, в перелік якого потрапили 7 юридичних осіб ([[Белтехекспорт]], [[Дана Холдінгз]], OAO «МЗКТ» — [[Мінський завод колісних тягачів]], [[Synesis Group|Сінезіс]], [[Керівництво справами Президента Республіки Білорусь]], Агат — електромеханічний завод, 140-й ремонтний завод) та 29 фізичних осіб (Анатолій Сівак, Іван Ейсмант, Володимир Каранік, [[Кочанова Наталя Іванівна|Кочанова Наталя]], Павло Легкий, Ігор Луцький, Андрій Швед, Генадій Богдан, Олександр Турчин, Олександр Шакутін, Микола Воробей та інші)<ref>{{Cite web |url=https://interfax.com.ua/news/general/710703.html |title=Белорусская оппозиция ждёт от ЕС дальнейшего расширения санкций против властей Беларуси |accessdate=18 грудня 2020 |archive-date=17 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201217171539/https://interfax.com.ua/news/general/710703.html |website=[[Інтерфакс-Україна]] |language=ru }}</ref>.

* '''Спільні міжнародні заяви'''
:* {{Прапорець|POL}} {{Прапорець|LTU}} Силові методи Лукашенка засудили президенти Польщі та Литви [[Анджей Дуда]] та [[Ґітанас Науседа]] (9 серпня)<ref>{{Cite web|title=Президенти Польщі та Литви оприлюднили спільну заяву щодо протестів у Білорусі. Вимагають утриматися від насильства|url=https://thebabel.com.ua/news/49004-prezidenti-polshchi-i-litvi-oprilyudnili-spilnu-shchodo-protestiv-v-bilorusi-vimagayut-utrimatisya-vid-nasilstva|website=[[Бабель (інтернет-видання)|TheБабель]]|accessdate=2020-08-10|language=|last=|first=|date=|publisher=}}</ref><ref>{{Cite web|title=Світові політики вже засудили силовий розгін протестів в Білорусі|url=https://24tv.ua/protesti-bilorusi-pislya-viboriv-2020-reatsiya-novini-bilorus_n1393211|website=[[24 канал]]|accessdate=2020-08-10|language=uk|archive-date=29 вересня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200929050236/https://24tv.ua/protesti-bilorusi-pislya-viboriv-2020-reatsiya-novini-bilorus_n1393211}}</ref>.

* '''Країни, що підтримали Лукашенка'''
:* {{flagicon|Azerbaijan}} Президент Азербайджану [[Ільхам Алієв]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{cite news|date=10 серпня 2020|title=President Aliyev congratulates Belarusian counterpart on election victory|language=en|work=AzerNews|url=https://www.azernews.az/nation/167854.html|accessdate=10 серпня 2020|archive-date=22 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200822054624/https://www.azernews.az/nation/167854.html}}</ref><ref>{{cite news |title=President Ilham Aliyev congratulates Alexander Lukashenko |url=https://www.news.az/news/president-ilham-aliyev-congratulates-alexander-lukashenko-1 |work=News.az |date=10 серпня 2020 |accessdate=4 вересня 2020 |archive-date=22 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200822115327/https://www.news.az/news/president-ilham-aliyev-congratulates-alexander-lukashenko-1 |language=en }}</ref><ref name="congratulations">{{cite news |title=Foreign leaders congratulate Lukashenko on re-election |url=https://eng.belta.by/politics/view/foreign-leaders-congratulate-lukashenko-on-re-election-132463-2020/ |work=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]] |date=10 серпня 2020 |accessdate=4 вересня 2020 |archive-date=22 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200822115254/https://eng.belta.by/politics/view/foreign-leaders-congratulate-lukashenko-on-re-election-132463-2020/ |language=en }}</ref>.
:* {{flagicon|Venezuela}} частково визнаний президент Венесуели [[Ніколас Мадуро]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref name="congratulations" /><ref>{{cite news |title=Maduro celebra "inobjetable victoria" de Lukashenko en Bielorrusia |url=https://www.panorama.com.ve/politicayeconomia/Maduro-celebra-inobjetable-victoria-de-Lukashenko-en-Bielorrusia-20200810-0028.html |accessdate=11 серпня 2020 |work=panorama.com.ve |date=10 серпня 2020 |language=es |archive-date=30 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200830213808/https://www.panorama.com.ve/politicayeconomia/Maduro-celebra-inobjetable-victoria-de-Lukashenko-en-Bielorrusia-20200810-0028.html }}</ref>.
:* {{flagicon|Vietnam}} Генеральний секретар та президент В'єтнаму [[Нґуен Фу Чонґ]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{cite news |title=Điện mừng Tổng thống Cộng hòa Belarus Alexander Lukashenko |url=https://baoquocte.vn/dien-mung-tong-thong-cong-hoa-belarus-alexander-lukashenko-121394.html |accessdate=11 серпня 2020 |work=v |date=11 серпня 2020 |language=vi |archive-date=1 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200901201659/https://baoquocte.vn/dien-mung-tong-thong-cong-hoa-belarus-alexander-lukashenko-121394.html }}</ref><ref>{{cite news |title=Vietnam president sends congratulatory message to Lukashenko |url=https://eng.belta.by/president/view/vietnam-president-sends-congratulatory-message-to-lukashenko-132508-2020/ |work=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]] |date=12 серпня 2020 |accessdate=4 вересня 2020 |archive-date=17 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200817010132/https://eng.belta.by/president/view/vietnam-president-sends-congratulatory-message-to-lukashenko-132508-2020/ |language=en }}</ref>.
:* {{Прапорець|ARM}} Прем'єр-міністр Вірменії [[Нікол Пашинян]]<ref>{{Cite web |url=https://ru.armeniasputnik.am/politics/20200810/24059392/Pashinyan-pozdravil-Lukashenko-s-pereizbraniem.html |title=Пашинян поздравил Лукашенко с переизбранием |accessdate=10 серпня 2020 |archive-date=19 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200819184228/https://ru.armeniasputnik.am/politics/20200810/24059392/Pashinyan-pozdravil-Lukashenko-s-pereizbraniem.html |language=ru }}</ref>
:* {{Прапорець|KAZ}} Президент Казахстану [[Токаєв Касим-Жомарт Кемельович|Касим-Жомарт Токаєв]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{Cite web |url=https://www.interfax.ru/world/721056 |title=Президент Казахстана поздравил Лукашенко с победой в сложной политической ситуации |accessdate=10 серпня 2020 |archive-date=10 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200810194924/https://www.interfax.ru/world/721056 |website=[[Інтерфакс-Україна]] |language=ru }}</ref>
:* {{Прапорець|CHN}} Голова ЦК Компартії Китаю [[Сі Цзіньпін]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{Cite web |url=https://zn.ua/ukr/WORLD/holova-knr-pershim-privitav-lukashenka-z-peremohoju-na-prezidentskikh-viborakh.html |title=З перемогою на виборах Лукашенка привітали Цзіньпін і Путін |accessdate=10 серпня 2020 |archive-date=12 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200812180151/https://zn.ua/ukr/WORLD/holova-knr-pershim-privitav-lukashenka-z-peremohoju-na-prezidentskikh-viborakh.html |website=[[Дзеркало тижня]] }}</ref>.
:* {{flagicon|Kyrgyzstan}} Президент Киргизстану [[Сооронбай Жеенбеков]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{cite news |title=Kyrgyzstan president congratulates Lukashenko on victory at presidential election |url=https://eng.belta.by/president/view/kyrgyzstan-president-congratulates-lukashenko-on-victory-at-presidential-election-132466-2020/ |accessdate=12 серпня 2020 |work=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]] |date=12 серпня 2020 |language=en |archive-date=1 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200901152531/https://eng.belta.by/president/view/kyrgyzstan-president-congratulates-lukashenko-on-victory-at-presidential-election-132466-2020/ }}</ref>.
:* {{flagicon|Moldova}} Президент Молдови [[Ігор Додон]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{cite news |title=Igor Dodon l-a felicitat pe Alexandr Lukașenko pentru victoria în alegerile prezidențiale. Mesajul transmis |url=https://tv8.md/2020/08/10/igor-dodon-l-a-felicitat-pe-alexandr-lukasenko-pentru-victoria-in-alegerile-prezidentiale-mesajul-transmis/ |accessdate=10 серпня 2020 |work=tv8.md |date=10 серпня 2020 |language=ro |archive-date=22 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200822115336/https://tv8.md/2020/08/10/igor-dodon-l-a-felicitat-pe-alexandr-lukasenko-pentru-victoria-in-alegerile-prezidentiale-mesajul-transmis/ }}</ref>.
:* {{flagicon|Nicaragua}} Президент Нікараґуа [[Даніель Ортеґа]] та віцепрезидент [[Росаріо Мурільйо]] привітали Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{cite news|title=Nicaragua officials congratulate Lukashenko on re-election|url=https://eng.belta.by/president/view/nicaragua-officials-congratulate-lukashenko-on-re-election-132509-2020/|accessdate=14 серпня 2020|language=en|archive-date=17 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200817145127/https://eng.belta.by/president/view/nicaragua-officials-congratulate-lukashenko-on-re-election-132509-2020/|work=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]]}}</ref>.
:* {{flagicon|Oman}} Султан Оману [[Хайтем бен Тарік Аль Саїд|Хайтам бін-Тарік]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{cite news |title=IHM The Sultan Congratulates Belarusian President |url=https://omannews.gov.om/NewsDescription/ArtMID/392/ArticleID/17355/HM-The-Sultan-Congratulates-Belarusian-President |accessdate=12 серпня 2020 |work=omannews.gov.om |date=12 серпня 2020 |language=en |archive-date=22 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200822115345/https://omannews.gov.om/NewsDescription/ArtMID/392/ArticleID/17355/HM-The-Sultan-Congratulates-Belarusian-President }}</ref>.
:* {{RUS}}
::* Президент Росії [[Путін Володимир Володимирович|Володимир Путін]] привітав Лукашенка з перемогою<ref>{{Cite web |url=https://www.unian.ua/world/putin-privitav-lukashenka-z-peremogoyu-na-viborah-novini-svitu-11106836.html |title=Путін привітав Лукашенка з перемогою на виборах |accessdate=10 серпня 2020 |archive-date=23 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200923161303/https://www.unian.ua/world/putin-privitav-lukashenka-z-peremogoyu-na-viborah-novini-svitu-11106836.html |website=[[УНІАН]] }}</ref>.
::* Міністр МЗС Росії [[Сергій Лавров]] заявив, що «близько 200 натренованих на території України екстремістів перебувають у Білорусі». У віповідь міністр закордонних справ України [[Дмитро Кулеба]] сказав, що ця заява є «плодом фантазії», а також, що Україна не веде підривної діяльності проти Білорусі, на відміну від Росії<ref>[https://people.onliner.by/2020/09/02/lavrov-okolo-200-natrenirovannyx-na-territorii-ukrainy-ekstremistov-v-nastoyashhee-vremya-naxodyatsya-v-belarusi Лавров заявил о 200 украинских боевиках в Беларуси. МИД Украины: «Бред»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200902132840/https://people.onliner.by/2020/09/02/lavrov-okolo-200-natrenirovannyx-na-territorii-ukrainy-ekstremistov-v-nastoyashhee-vremya-naxodyatsya-v-belarusi |date=2 вересня 2020 }} — onliner.by</ref>.
:* {{flagicon|Syria|2023}} Президент Сирії [[Башар аль-Ассад]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref>{{cite news |title=President Sarkissian congratulates Lukashenko on re-election |url=https://eng.belta.by/politics/view/syrian-president-congratulates-lukashenko-on-re-election-132519-2020/ |accessdate=12 серпня 2020 |work=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]] |date=12 серпня 2020 |language=en |archive-date=17 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200817001619/https://eng.belta.by/politics/view/syrian-president-congratulates-lukashenko-on-re-election-132519-2020/ }}</ref>.
:* {{flagicon|Tajikistan}} Президент Таджикистану [[Емомалі Рахмон]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref name="congratulations"/><ref>{{cite news |title=ru:Эмомали Рахмон поздравил Александра Лукашенко с переизбранием на пост президента Беларуси |url=https://eng.belta.by/politics/view/syrian-president-congratulates-lukashenko-on-re-election-132519-2020/ |accessdate=10 серпня 2020 |work=[[Білоруське телеграфне агентство|БелТА]] |date=10 серпня 2020 |language=en |archive-date=17 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200817001619/https://eng.belta.by/politics/view/syrian-president-congratulates-lukashenko-on-re-election-132519-2020/ }}</ref>.
:* {{flagicon|Turkey}} Президент Туреччини [[Реджеп Таїп Ердоган]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref name="congratulations"/><ref>{{cite news |title=Erdogan Congratulates Lukashenko On Victory At Belarusian Presidential Election |url=https://www.urdupoint.com/en/world/erdogan-congratulates-lukashenko-on-victory-a-997728.html |accessdate=12 серпня 2020 |work=v |date=12 серпня 2020 |language=en |archive-date=13 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200913150113/https://www.urdupoint.com/en/world/erdogan-congratulates-lukashenko-on-victory-a-997728.html }}</ref>.
:* {{flagicon|Uzbekistan}} Президент Узбекистану [[Шавкат Мірзійоєв]] привітав Лукашенка з перемогою на виборах<ref name="congratulations"/><ref>{{cite news |title=Шавкат Мирзиёев поздравил Александра Лукашенко с победой на выборах |url=https://www.gazeta.uz/ru/2020/08/10/congratulation/ |accessdate=10 серпня 2020 |work=gazeta.uz |date=10 серпня 2020 |language=ru |archive-date=29 вересня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200929170753/https://www.gazeta.uz/ru/2020/08/10/congratulation/ }}</ref>.

* '''Країни, що висловили опозицію Лукашенку'''
:* {{AUT}}
:* {{ALB}}
:* {{BEL}}
:* {{BIH}}
:* {{UK}}
:* {{DEN}}
:* {{GRE}}
:* {{Прапорець|EST}} Естонія не визнала підсумки виборів у Білорусі (18 серпня)<ref>{{Cite web|title=Естонія не визнала підсумки виборів у Білорусі|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/estoniya-priznala-itogi-vyborov-belarusi-1597758580.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-18|language=uk|archive-date=21 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200821020703/https://www.rbc.ua/ukr/news/estoniya-priznala-itogi-vyborov-belarusi-1597758580.html}}</ref>.
:* {{IRE}}
:* {{SPA}}
:* {{ITA}}
:* {{Прапорець|CAN}} Міністр МЗС Канади Франсуа-Філіпа Шампань закликав провести нові вибори в Білорусі (18 серпня)<ref>{{Cite web|title=Канада закликала провести нові вибори в Білорусі|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/kanada-prizvala-provesti-novye-vybory-belarusi-1597713686.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-18|language=uk|archive-date=18 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200818025804/https://www.rbc.ua/ukr/news/kanada-prizvala-provesti-novye-vybory-belarusi-1597713686.html}}</ref>.
:* {{Прапорець|LVA}} [[Латвія]] виділила 150 тис. євро допомоги громадянам Білорусі та місцевим ЗМІ (25 серпня)<ref>{{Cite web|title=Протести в Білорусі: Латвія виділила 150 тисяч євро допомоги громадянам та ЗМІ|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/protesty-belarusi-latviya-vydelila-150-tysyach-1598367692.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-25|language=uk|archive-date=16 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210516160234/https://www.rbc.ua/ukr/news/protesty-belarusi-latviya-vydelila-150-tysyach-1598367692.html}}</ref>.
:* {{LTU}}
:* {{LUX}}
:* {{NED}}
:* {{GER}}
:* {{MKD}}
:* {{Прапорець|POL}} Прем'єр-міністр Польщі [[Матеуш Моравецький]] запропонував провести надзвичайний саміт ЄС<ref>{{Cite web|title=У Польщі запропонували провести надзвичайний саміт ЄС у зв'язку з протестами в Білорусі|url=https://www.unian.ua/world/protesti-v-bilorusi-v-polshchi-zaproponuvali-provesti-nadzvichayniy-samit-yes-novini-svitu-11106818.html|website=[[УНІАН]]|accessdate=2020-08-10|language=uk|archive-date=22 вересня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200922002321/https://www.unian.ua/world/protesti-v-bilorusi-v-polshchi-zaproponuvali-provesti-nadzvichayniy-samit-yes-novini-svitu-11106818.html}}</ref>.
:* {{POR}}
:* {{ROM}}
:* {{SRB}}
:* {{SVK}}
:* {{SLO}}
:* {{HUN}}
:* {{FIN}}
:* {{FRA}}
:* {{CZE}}
:* {{MNE}}
:* {{SWE}}

* '''Країни, що поставили під сумнів легітимність виборів'''
:* {{ISL}}
:* {{NOR}}
:* {{Прапорець|USA}} Мінфін США ввів санкції проти ЦВК Білорусі, білоруського спецназу та управління МВС по Мінську. Також санкції були введені проти першого замміністра внутрішніх справ Білорусі [[Генадій Казакевич|Генадія Казакевича]]<ref>[https://censor.net/ru/news/3238749/ssha_vveli_novye_sanktsii_protiv_belarusi США ввели нові санкції проти Білорусі]</ref>.
:* {{Прапорець|UKR}} Президент України [[Зеленський Володимир Олександрович|Зеленський]] заявив, що Білорусь повинна дотримуватися загальновизнаних демократичних стандартів й забезпечити власному народу його права та свободи<ref>{{Cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/news-zelensky-bilorus/30775377.html |title=Зеленський: Білорусь повинна дотримуватися загальновизнаних демократичних стандартів |date=2020-08-10, 09:30 |accessdate=10 серпня 2020 |archive-date=19 серпня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200819103501/https://www.radiosvoboda.org/a/news-zelensky-bilorus/30775377.html }}</ref>. 21 вересня [[Верховна Рада України]] прийняла заяву, в якій йдеться про те, що президентські вибори в Білорусі не були ані вільними, ані чесними, що дає підстави вважати, що «офіційні» результати виборів Президента РБ не відображають реального волевиявлення білоруських громадян<ref>[https://www.ukrinform.ua/rubric-polytics/3103411-razumkov-pidpisav-postanovu-radi-sodo-bilorusi.html Разумков підписав постанову Ради щодо Білорусі. 21.09.2020, 11:16] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200921134007/https://www.ukrinform.ua/rubric-polytics/3103411-razumkov-pidpisav-postanovu-radi-sodo-bilorusi.html |date=21 вересня 2020 }}
[http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/zweb2/webproc4_2?id=&pf3516=3053а&skl=10 Проект Постанови про Заяву Верховної Ради України щодо ситуації в Республіці Білорусь] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200920132241/http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/zweb2/webproc4_2?id=&pf3516=3053а&skl=10 |date=20 вересня 2020 }}</ref>. 24 грудня міністр закордонних справ [[Кулеба Дмитро Іванович|Дмитро Кулеба]] заявив, що санкції проти Білорусі вводити недоцільно, проте білоруські чиновники, залучені в репресіях проти білоруського народу, повинні понести відповідальність<ref>{{Cite web |url=https://censor.net/ru/news/3238899/ukraina_ne_hochet_dushit_belarus_sanktsiyami_kuleba |title=Україна не хоче «душити Білорусь санкціями», — Кулеба |accessdate=25 грудня 2020 |archive-date=24 лютого 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220224200215/https://censor.net/ru/news/3238899/ukraina_ne_hochet_dushit_belarus_sanktsiyami_kuleba |website=[[Цензор.нет]] }}</ref>.
:* {{JAP}}

* '''Країни, що осудили ескалацію конфлікту'''
:* {{Прапорець|SWI}} 11 грудня [[Федеральна рада Швейцарії]] ухвалила рішення про введення санкцій проти президента Білорусі Олександра Лукашенка і ще 14 осіб<ref>{{Cite web |url=https://interfax.com.ua/news/general/709392.html |title=Швейцарія слідом за ЄС ввела санкції проти президента Білорусі |accessdate=12 грудня 2020 |archive-date=11 грудня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201211224555/https://interfax.com.ua/news/general/709392.html |website=[[Інтерфакс-Україна]] }}</ref>.

* '''Неурядові організації'''
:* Предстоятель [[Православна церква України|ПЦУ]] митрополит [[Епіфаній (митрополит Київський)|Епіфаній]] закликав білорусів захищати вільне майбутнє та виборювати автокефалію Церкви<ref>{{Cite web|title=Митрополит Епіфаній закликав білорусів захищати вільне майбутнє та виборювати автокефалію Церкви|url=https://duhovnyfront.com.ua/2020/08/13/mytropolyt-epifanii-zaklykav-bilorusiv-zakhyshchaty-vilne-maibutnie-ta-vyboriuvaty-avtokefaliiu-tserkvy/|website=Духовний фронт|date=2020-08-13|accessdate=2020-08-16|language=uk|archive-date=21 вересня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200921093014/https://duhovnyfront.com.ua/2020/08/13/mytropolyt-epifanii-zaklykav-bilorusiv-zakhyshchaty-vilne-maibutnie-ta-vyboriuvaty-avtokefaliiu-tserkvy/}}</ref>.

=== Відкликання послів ===
Країни, що відкликали своїх послів із Білорусі:
* {{LTU}} (5 жовтня)<ref name="відкликання послів"/>
* {{GER}} (6 жовтня)<ref name="відкликання послів"/>
* {{LAT}} (7 жовтня)<ref name="відкликання послів"/>
* {{EST}} (7 жовтня)<ref name="відкликання послів"/>
* {{SVK}} (8 жовтня)<ref name="відкликання послів"/>
* {{CZE}} (8 жовтня)<ref name="відкликання послів"/>
* {{BUL}} (8 жовтня)<ref name="відкликання послів"/>
* {{ROM}} (9 жовтня)<ref name="відкликання послів">[https://bel.sputnik.by/politics/20201008/1045857805/Balgaryya-adklkala-svaygo-pasla--Belarus.html Балгарыя адклікала свайго пасла ў Беларусі] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201021043319/https://bel.sputnik.by/politics/20201008/1045857805/Balgaryya-adklkala-svaygo-pasla--Belarus.html |date=21 жовтня 2020 }} — sputnik.by</ref>.

=== Оцінка протестів населенням України ===
За результатами опитування Київського міжнародного інституту соціології, проведеного 12—16 вересня 2020, 45,3% українців підтримують білоруських протестувальників, а 31,3% — Олександра Лукашенка. При цьому найбільше білоруських протестувальників підтримують на заході (58,5%) та у центральній частині України (50,6%); натомість найвищий рівень підтримки Лукашенка — на сході (44,9%) та півдні (42%) України.

За [[Місцеві вибори в Україні 2020|політичними переконаннями]], білоруських протестувальників найбільше підтримують виборці «Європейської солідарності» — 81,1% (4,3% — за Лукашенка). Серед виборців «Слуги народу» 48,7% підтримують протестувальників, 29,9% — Лукашенка. Серед прихильників «Батьківщини» 52,1% — за протестувальників, 35,7% — за Лукашенка. Найвищий рівень підтримки Лукашенка висловили прихильники ОПЗЖ (66,8%) та «Партії Шарія» (71,2%)<ref>{{cite web|url=https://www.5.ua/suspilstvo/maizhe-tretyna-ukraintsiv-pidtrymuie-lukashenka-45-biloruskykh-protestuvalnykiv-opytuvannia-224955.html|title=Майже третина українців підтримує Лукашенка, 45% — білоруських протестувальників — опитування|date=25.09.2020|accessdate=2 жовтня 2020|archive-date=28 жовтня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201028163503/https://www.5.ua/suspilstvo/maizhe-tretyna-ukraintsiv-pidtrymuie-lukashenka-45-biloruskykh-protestuvalnykiv-opytuvannia-224955.html|website=[[5 канал]]}}</ref>.

== Галерея ==
<gallery mode="packed-overlay" widths="300px" caption="Сутички в Мінську в ніч після голосування">
 Файл:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 QMSJ6928.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 OJZI6006.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 LFNA3014.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 HNZO8212.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 CDWA5318.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 HNZO8212.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 MUFQ2856.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 CKQR6921.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 GGHW5285.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 VAHT4260.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 JPGM7449.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 JOMA2539.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 IQMY5446.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 HFPZ3027.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 FYBT4629.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 DRAF9241.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 DPNY9067.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 DRAF9241.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 CRVJ4020.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 BTYB9380.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 BZQP5131.webm
 File:Столкновения в Минске в ночь с 9 на 10 августа 2020 EDYA3358.webm
</gallery>

<gallery caption="Мітинг 14 серпня 2020">
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 07.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 101.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 150.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 32.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 45.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 52.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 57.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 44.jpg
Собрания в Минске вечером 14 августа 2020 82.jpg
</gallery>

<gallery caption="«Марш свободи» в Мінську 16 серпня 2020">
File:2020 Belarusian protests — Minsk, 16 August p0001.jpg
File:2020 Belarusian protests — Minsk, 16 August p0002.jpg
File:2020 Belarusian protests — Minsk, 16 August p0067.jpg
File:2020 Belarusian protests — Minsk, 16 August p0060.jpg
File:2020 Belarusian protests — Minsk, 16 August p0069.jpg
File:Митинги в Минске 2020-08-16 42.jpg
</gallery>

== Див. також ==
* [[Марші недармоїдів]]
* [[Протести в Білорусі 2011]]
* [[Джинсова революція]]
* [[Мінська весна]]
* [[Протести у Вірменії (2018)]]
* [[Протести в Казахстані (2022)]]

== Примітки ==
{{reflist|3}}

== Посилання ==
* {{Commons category-inline}}

{{Олександр Лукашенко}}
{{Протести в Білорусі}}
{{Сучасні протести}}

[[Категорія:Протести в Білорусі]]
[[Категорія:2020 у Білорусі]]
[[Категорія:Протести 2020]]
[[Категорія:Олександр Лукашенко]]

title: Протести в Білорусі

Дата: з 24 травня 2020 до 27 березня 2021

Місце: Білорусь

Привід: - Тривалий час перебування Олександра Лукашенка на посаді Президента Білорусі без чесних виборів - Ексцентричні висловлювання та поведінка Лукашенка в умовах пандемії COVID-19 - Погіршення соціально-економічного становища населення - Відсутність ефективних соціально-економічних реформ - Арешти лідерів опозиції та опозиційних активістів Сергія Тихановського, Віктора Бабарика - Недопущення до участі у президентських виборах популярних альтернативних кандидатів

Цілі: - Звільнення Сергія Тихановського, Віктора Бабарика та інших політичних в'язнів - Проведення чесних виборів і допуск до них альтернативних кандидатів - Відставка президента Олександра Лукашенка - Повернення до Конституції 1994 року

Результат: Олександр Лукашенко втримався на посаді президента (за допомогою Російської Федерації).

title: Сторони

Президент Білорусі · Уряд Білорусі · МВС Білорусі · ОМОН · КДБ Білорусі · Збройні сили Білорусі · ЦВК Білорусі · МОЗ Білорусі · Конституційний суд Підтримка: · • Росія · • КНР

title: Ключові фігури

Олександр Лукашенко · Роман Головченко · Юрій Караєв · Валерій Вакульчик · Лідія Єрмошина · Володимир Каранік · Петро Міклашевич

title: Втрати

121 поранених