text:
# Рейк'явік опен
Рейк'явік опен — міжнародний шаховий турнір, який проводиться в місті Рейк'явік. До 2008 року він проводився кожні два роки, а відтоді став щорічним. Переможцем першого турніру 1964 року став Михайло Таль з результатом 12.5 очок з 13. Турнір проходить за швейцарською системою, але від 1964 до 1980 і 1992 року це був круговий турнір.
Згідно з голосуванням Асоціації шахових професіоналів турнір 2013 року став другим за силою відкритим турніром (опеном) після Гібралтар 2013.

## Переможці
Вказано всіх гравців, які поділили перше місце; першими вказано гравців з найкращими додатковими показниками.
| блакитним | : Круговий турнір |

| #  | Рік  | Переможець(жці)                                                                                |
| -- | ---- | -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| 1  | 1964 | Михайло Таль (СРСР)                                                                                |
| 2  | 1966 | Фрідрік Олафссон (Ісландія)                                                                                |
| 3  | 1968 | Євген Васюков (СРСР), Марк Тайманов (СРСР)                                                                                |
| 4  | 1970 | Гудмундур Сігурйонссон (Ісландія)                                                                                |
| 5  | 1972 | Фрідрік Олафссон (Ісландія), Флорин Ґеорґіу (Румунія), Властіміл Горт (Чехословаччина)                                                                                |
| 6  | 1974 | Василь Смислов (СРСР)                                                                                |
| 7  | 1976 | Фрідрік Олафссон (Ісландія), Ян Тімман (Нідерланди)                                                                                |
| 8  | 1978 | Волтер Браун (США)                                                                                |
| 9  | 1980 | Віктор Купрейчик (СРСР)                                                                                |
| 10 | 1982 | Лев Альбурт (США)                                                                                |
| 11 | 1984 | Йохан Хьяртарсон (Ісландія), Хельгі Олафссон (Ісландія), Самуель Решевський (США)                                                                                |
| 12 | 1986 | Предраг Ніколич (Югославія)                                                                                |
| 13 | 1988 | Йон Арнасон (Ісландія)                                                                                |
| 14 | 1990 | Хельгі Олафссон (Ісландія), Йон Арнасон (Ісландія), Сергій Долматов (СРСР), Лев Полугаєвський (СРСР), Рафаель Ваганян (СРСР), Яссер Сейраван (США), Нік де Фірміан (США), Юрій Разуваєв (СРСР), Ерлін Мортенсен (Норвегія) |
| 15 | 1992 | Йохан Хьяртарсон (Iceland), Олексій Широв (Latvia)                                                                                |
| 16 | 1994 | Ханнес Стефанссон (Ісландія), Вадим Звягінцев (Росія), Євген Пігусов (Росія)                                                                                |
| 17 | 1996 | Сімен Агдестейн (Норвегія), Предраг Ніколич (Боснія і Герцеговина), Джонатан Тісдалл (Норвегія)                                                                                |
| 18 | 1998 | Ларрі Крістіансен (США)                                                                                |
| 19 | 2000 | Ханнес Стефанссон (Ісландія)                                                                                |
| 20 | 2002 | Яан Ельвест (Естонія), Олег Корнєєв (Росія)                                                                                |
| 21 | 2004 | Олексій Дрєєв (Росія), Володимир Єпішин (Росія), Еміль Сутовський (Ізраїль) , Ян Тімман (Нідерланди), Левон Аронян (Вірменія), Ігор-Александр Натаф (Франція), Яан Ельвест (Естонія), Роберт Маркуш (Сербія і Чорногорія)  |
| 22 | 2006 | Габріель Саркісян (Вірменія), Ахмед Адлі (Єгипет), Шахріяр Мамед'яров (Азербайджан), Ігор-Александр Натаф (Франція), Пентала Харікрішна (Індія)                                                                            |
| 23 | 2008 | Ван Хао (Китай), Ханнес Стефанссон (Ісландія), Ван Юе (Китай)                                                                                |
| 24 | 2009 | Хедінн Стейнгрімссон (Ісландія), Юрій Криворучко (Україна), Ханнес Стефанссон (Ісландія)                                                                                |
| 25 | 2010 | Іван Соколов (Боснія і Герцеговина), Юрій Кузубов (Україна), Абгіджіт Гупта (Індія), Ханнес Стефанссон (Ісландія)                                                                                |
| 26 | 2011 | Юрій Кузубов (Україна), Іван Соколов (Нідерланди), Володимир Баклан (Україна), Каміль Мітонь (Польща), Йон Людвіг Хаммер (Норвегія), Ілля Нижник (Україна)                                                                 |
| 27 | 2012 | Фабіано Каруана (Італія)                                                                                |
| 28 | 2013 | Павло Ельянов (Україна), Веслі Со (Філіппіни), Бассем Амін (Єгипет)                                                                                |
| 29 | 2014 | Лі Чао (Китай)                                                                                |
| 30 | 2015 | Ервін Л'Амі (Нідерланди)                                                                                |
| 31 | 2016 | Абгіджіт Гупта (Індія)                                                                                |
| 32 | 2017 | Аніш Гірі (Нідерланди)                                                                                |
| 33 | 2018 | Башкаран Адгібан (Індія)                                                                                |
| 34 | 2019 | Константін Лупулеску (Румунія)                                                                                |

title: Рейк'явік опен

wikitext:
'''Рейк'явік опен''' — міжнародний [[Шахи|шаховий]] турнір, який проводиться в місті [[Рейк'явік]]. До 2008 року він проводився кожні два роки, а відтоді став щорічним. Переможцем першого турніру 1964 року став [[Таль Михайло Нехемійович|Михайло Таль]] з результатом 12.5 очок з 13<ref>{{cite web|url=http://en.chessbase.com/post/reykjavik-open-kicks-off|title=50 years since first Reykjavik Open|publisher=reykjavikopen.com|date=2014-01-14|accessdate=2015-08-24|archive-date=11 вересня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170911025509/http://en.chessbase.com/post/reykjavik-open-kicks-off}}</ref>. Турнір проходить за [[Швейцарська система|швейцарською системою]], але від 1964 до 1980 і 1992 року це був [[Кругова система|круговий турнір]].

Згідно з голосуванням [[Асоціація шахових професіоналів|Асоціації шахових професіоналів]] турнір 2013 року став другим за силою відкритим турніром (опеном) після [[Гібралтар 2013 (шаховий турнір)|Гібралтар 2013]]<ref>{{cite web|url=http://www.chessprofessionals.org/content/london-candidates-tournament-year-2013|title=London Candidates Tournament of the Year 2013|publisher=ACP|date=2014-05-02|accessdate=30 січня 2016|archive-date=3 березня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160303191537/http://www.chessprofessionals.org/content/london-candidates-tournament-year-2013}}</ref>.

== Переможці ==
Вказано всіх гравців, які поділили перше місце; першими вказано гравців з найкращими додатковими показниками.

{|
|bgcolor=#A8D3FF|блакитним||: Круговий турнір
|}

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|-
!#
!Рік
!Переможець(жці)
|-
|1||bgcolor=#A8D3FF|1964||align="left"|{{flagathlete|[[Таль Михайло Нехемійович|Михайло Таль]]|СРСР}}
|-
|2||bgcolor=#A8D3FF|1966||align="left"|{{flagathlete|[[Фрідрік Олафссон]]|Ісландія}}
|-
|3||bgcolor=#A8D3FF|1968||align="left"|{{flagathlete|[[Васюков Євген Андрійович|Євген Васюков]]|СРСР}}, {{flagathlete|[[Тайманов Марк Євгенович|Марк Тайманов]]|СРСР}}
|-
|4||bgcolor=#A8D3FF|1970||align="left"|{{flagathlete|[[Гудмундур Сігурйонссон]]|Ісландія}}
|-
|5||bgcolor=#A8D3FF|1972||align="left"|{{flagathlete|[[Фрідрік Олафссон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Флорин Ґеорґіу]]|Румунія}}, {{flagathlete|[[Властіміл Горт]]|Чехословаччина}}
|-
|6||bgcolor=#A8D3FF|1974||align="left"|{{flagathlete|[[Смислов Василь Васильович|Василь Смислов]]|СРСР}}
|-
|7||bgcolor=#A8D3FF|1976||align="left"|{{flagathlete|[[Фрідрік Олафссон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Ян Тімман]]|Нідерланди}}
|-
|8||bgcolor=#A8D3FF|1978||align="left"|{{flagathlete|[[Волтер Браун]]|США}}
|-
|9||bgcolor=#A8D3FF|1980||align="left"|{{flagathlete|[[Купрейчик Віктор Давидович|Віктор Купрейчик]]|СРСР}}
|-
|10||1982||align="left"|{{flagathlete|[[Альбурт Лев Осипович|Лев Альбурт]]|США}}
|-
|11||1984||align="left"|{{flagathlete|[[Йохан Хьяртарсон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Хельгі Олафссон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Самуель Решевський]]|США}}
|-
|12||1986||align="left"|{{flagathlete|[[Предраг Ніколич]]|Югославія}}
|-
|13||1988||align="left"|{{flagathlete|[[Йон Лофтур Арнасон|Йон Арнасон]]|Ісландія}}
|-
|14||1990||align="left"|{{flagathlete|[[Хельгі Олафссон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Йон Лофтур Арнасон|Йон Арнасон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Долматов Сергій Вікторович|Сергій Долматов]]|СРСР}},
{{flagathlete|[[Полугаєвський Лев Абрамович|Лев Полугаєвський]]|СРСР}}, {{flagathlete|[[Ваганян Рафаель Артемович|Рафаель Ваганян]]|СРСР}}, {{flagathlete|[[Яссер Сейраван]]|США}},
{{flagathlete|[[Нік де Фірміан]]|США}}, {{flagathlete|[[Разуваєв Юрій Сергійович|Юрій Разуваєв]]|СРСР}}, {{flagathlete|[[Ерлін Мортенсен]]|Норвегія}}
|-
|15||bgcolor=#A8D3FF|1992||align="left"|{{flagathlete|[[Йохан Хьяртарсон]]|Iceland}}, {{flagathlete|[[Широв Олексій Дмитрович|Олексій Широв]]|Latvia}}
|-
|16||1994||align="left"|{{flagathlete|[[Ханнес Стефанссон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Звягінцев Вадим Вікторович|Вадим Звягінцев]]|Росія}}, {{flagathlete|[[Пігусов Євген Онисимович|Євген Пігусов]]|Росія}}
|-
|17||1996||align="left"|{{flagathlete|[[Сімен Агдестейн]]|Норвегія}}, {{flagathlete|[[Предраг Ніколич]]|Боснія і Герцеговина}}, {{flagathlete|[[Джонатан Тісдалл]]|Норвегія}}
|-
|18||1998||align="left"|{{flagathlete|[[Ларрі Крістіансен]]|США}}
|-
|19||2000||align="left"|{{flagathlete|[[Ханнес Стефанссон]]|Ісландія}}
|-
|20||2002||align="left"|{{flagathlete|[[Яан Ельвест]]|Естонія}}, {{flagathlete|[[Корнєєв Олег Анатолійович|Олег Корнєєв]]|Росія}}
|-
|21||2004||align="left"|{{flagathlete|[[Дрєєв Олексій Сергійович|Олексій Дрєєв]]|Росія}}, {{flagathlete|[[Єпішин Володимир Вікторович|Володимир Єпішин]]|Росія}}, {{flagathlete|[[Сутовський Еміль Давидович|Еміль Сутовський]]|Ізраїль}} ,
{{flagathlete|[[Ян Тімман]]|Нідерланди}}, {{flagathlete|[[Аронян Левон Григорович|Левон Аронян]]|Вірменія}}, {{flagathlete|[[Ігор-Александр Натаф]]|Франція}},
{{flagathlete|[[Яан Ельвест]]|Естонія}}, {{flagathlete|[[Роберт Маркуш]]|Сербія і Чорногорія}}
|-
|22||2006||align="left"|{{flagathlete|[[Саркісян Габріель Едуардович|Габріель Саркісян]]|Вірменія}}, {{flagathlete|[[Ахмед Адлі]]|Єгипет}}, {{flagathlete|[[Мамед'яров Шахріяр Гамідогли|Шахріяр Мамед'яров]]|Азербайджан}},
{{flagathlete|[[Ігор-Александр Натаф]]|Франція}}, {{flagathlete|[[Пентала Харікрішна]]|Індія}}
|-
|23||2008||align="left"|{{flagathlete|[[Ван Хао (шахіст)|Ван Хао]]|Китай}}, {{flagathlete|[[Ханнес Стефанссон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Ван Юе]]|Китай}}
|-
|24||2009||align="left"|{{flagathlete|[[Хедінн Стейнгрімссон]]|Ісландія}}, {{flagathlete|[[Криворучко Юрій Григорович|Юрій Криворучко]]|Україна}}, {{flagathlete|[[Ханнес Стефанссон]]|Ісландія}}
|-
|25||2010||align="left"|{{flagathlete|[[Соколов Іван (шахіст)|Іван Соколов]]|Боснія і Герцеговина}}, {{flagathlete|[[Кузубов Юрій Олександрович|Юрій Кузубов]]|Україна}}, {{flagathlete|[[Абгіджіт Гупта]]|Індія}},
 {{flagathlete|[[Ханнес Стефанссон]]|Ісландія}}
|-
|26||2011||align="left"|{{flagathlete|[[Кузубов Юрій Олександрович|Юрій Кузубов]]|Україна}}, {{flagathlete|[[Соколов Іван (шахіст)|Іван Соколов]]|Нідерланди}}, {{flagathlete|[[Баклан Володимир Олегович|Володимир Баклан]]|Україна}},
{{flagathlete|[[Каміль Мітонь]]|Польща}}, {{flagathlete|[[Йон Людвіг Хаммер]]|Норвегія}}, {{flagathlete|[[Нижник Ілля Ігорович|Ілля Нижник]]|Україна}}
|-
|27||2012||align="left"|{{flagathlete|[[Фабіано Каруана]]|Італія}}<ref>{{Cite web |url=http://chess-results.com/tnr54645.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 |title=Reykjavik Open 2012 |accessdate=17 березня 2018 |archive-date=17 березня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180317232337/http://chess-results.com/tnr54645.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 }}</ref>
|-
|28||2013||align="left"|{{flagathlete|[[Ельянов Павло Володимирович|Павло Ельянов]]|Україна}}, {{flagathlete|[[Веслі Со]]|Філіппіни}}, {{flagathlete|[[Бассем Амін]]|Єгипет}}<ref>{{Cite web |url=http://chess-results.com/tnr72648.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30&wi=821 |title=Reykjavik Open 2013 |accessdate=17 березня 2018 |archive-date=17 березня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180317232538/http://chess-results.com/tnr72648.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30&wi=821 }}</ref>
|-
|29||2014||align="left"|{{flagathlete|[[Лі Чао]]|Китай}}
|-
|30||2015||align="left"|{{flagathlete|[[Ервін Л'Амі]]|Нідерланди}}
|-
|31||2016||align="left"|{{flagathlete|[[Абгіджіт Гупта]]|Індія}}
|-
|32||2017||align="left"|{{flagathlete|[[Аніш Гірі]]|Нідерланди}}<ref>{{Cite web |url=http://chess-results.com/tnr234895.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30 |title=Reykjavik Open 2017 |accessdate=17 березня 2018 |archive-date=17 березня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180317232340/http://chess-results.com/tnr234895.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30 }}</ref>
|-
|33||2018||align="left"|{{flagathlete|[[Башкаран Адгібан]]|Індія}}<ref>{{Cite web |url=https://en.chessbase.com/post/adhiban-wins-reykjavik-open |title=Adhiban wins Reykjavik Open |accessdate=17 березня 2018 |archive-date=17 березня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180317165028/https://en.chessbase.com/post/adhiban-wins-reykjavik-open }}</ref><ref>{{Cite web |url=http://chess-results.com/tnr304881.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30 |title=GAMMA Reykjavik Open 2018 — Bobby Fischer Memorial |accessdate=17 березня 2018 |archive-date=17 березня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180317165145/http://chess-results.com/tnr304881.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30 }}</ref>
|-
|34||2019||align="left"|{{flagathlete|[[Константін Лупулеску]]|Румунія}}
|}

== Примітки ==
{{примітки}}

== Посилання ==
*[http://www.reykjavikopen.com Official website] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220321113444/https://www.reykjavikopen.com/ |date=21 березня 2022 }}
*[http://skaksamband.is/?c=webpage&id=470 The History of Reykjavik Open (1964-2012)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170228211859/http://skaksamband.is/?c=webpage&id=470 |date=28 лютого 2017 }}
*Complete standings on Chess-Results: [http://www.chess-results.com/tnr3219.aspx?lan=1&art=1&turdet=YES&wi=984 2006] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160313073827/http://www.chess-results.com/tnr3219.aspx?lan=1&art=1&turdet=YES&wi=984 |date=13 березня 2016 }}, [http://www.chess-results.com/tnr11080.aspx?lan=1&art=1&flag=30&wi=821 2008] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160315080049/http://www.chess-results.com/tnr11080.aspx?lan=1&art=1&flag=30&wi=821 |date=15 березня 2016 }}, [http://www.chess-results.com/tnr18947.aspx?lan=1&art=1&rd=9&turdet=YES&flag=30&wi=984 2009] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150923222031/http://www.chess-results.com/tnr18947.aspx?lan=1&art=1&rd=9&turdet=YES&flag=30&wi=984 |date=23 вересня 2015 }}, [http://www.chess-results.com/tnr29384.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 2010] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160314033956/http://www.chess-results.com/tnr29384.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 |date=14 березня 2016 }}, [http://www.chess-results.com/tnr41690.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 2011] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160313063212/http://www.chess-results.com/tnr41690.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 |date=13 березня 2016 }}, [http://www.chess-results.com/tnr54645.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 2012] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160314210753/http://www.chess-results.com/tnr54645.aspx?lan=1&art=1&rd=9&flag=30&wi=821 |date=14 березня 2016 }}, [http://www.chess-results.com/tnr72648.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30&wi=821 2013] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161220045401/http://chess-results.com/tnr72648.aspx?art=1&rd=10&lan=1&flag=30&wi=821 |date=20 грудня 2016 }}, [http://www.chess-results.com/tnr111685.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30&wi=821 2014] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150923202621/http://www.chess-results.com/tnr111685.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30&wi=821 |date=23 вересня 2015 }}, [http://www.chess-results.com/tnr143563.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30&wi=821 2015] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160313135222/http://www.chess-results.com/tnr143563.aspx?lan=1&art=1&rd=10&flag=30&wi=821 |date=13 березня 2016 }}
*[[The Week in Chess]]: [http://www.theweekinchess.com/html/twic75.html#8 1996] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160601111846/http://theweekinchess.com/html/twic75.html#8 |date=1 червня 2016 }}, [http://www.theweekinchess.com/html/twic176.html#4 1998] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160601110807/http://theweekinchess.com/html/twic176.html#4 |date=1 червня 2016 }}, [http://www.theweekinchess.com/html/twic283.html#6 2000] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170210153007/http://theweekinchess.com/html/twic283.html#6 |date=10 лютого 2017 }}, [http://www.theweekinchess.com/html/twic384.html#5 2002] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200210071713/https://www.theweekinchess.com/html/twic384.html#5 |date=10 лютого 2020 }}, [http://www.theweekinchess.com/html/twic489.html#5 2004] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160601114542/http://theweekinchess.com/html/twic489.html#5 |date=1 червня 2016 }}

{{Шахові турніри}}

[[Категорія:Шахові змагання у Європі]]
[[Категорія:Спорт в Ісландії]]


text:
# Магранеті
Магранеті (груз. მაგრანეთი) — село в Грузії.
За даними перепису населення 2014 року в селі проживає 224 особи.

wikiname: ukwiki

title: Магранеті

in_language: uk

wikitext:
{{НП Грузії
 | назва           =
 | край            =  [[Мцхета-Мтіанеті]]
 | розташування    =
|зображення        =
|зображення_підпис =
 | засновано       =
 | населення       = 224 (2014)
 | площа           =
 | ref-площа       =
 | поштовий індекс =
 | висота          =
 | водойма         =
 | адреса          =
 | прапор          =
 | герб            =
 | станція         =
 }}
'''Магранеті''' ({{lang-ka|მაგრანეთი}}) — [[село]] в Грузії.

За даними перепису населення 2014 року в селі проживає 224 особи.<ref name="აღწერა 2014">{{cite web |url=http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo |title=მოსახლეობის საყოველთაო აღწერა 2014 |date=ნოემბერი 2014 |publisher=საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური |accessdate=6 სექტემბერი 2016}}</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Тіанетський муніципалітет}}

{{Georgia-stub}}

{{Портали|Грузія}}

[[Категорія:Села Грузії]]
[[Категорія:Населені пункти Мцхета-Мтіанеті]]

title: Основні дані

Країна: Грузія

Мхаре: Мцхета-Мтіанеті

Муніципалітет: Тіанетський муніципалітет

Поштовий індекс: ? пошук (Пошта Грузії)

title: Ідентифікатори і посилання

OpenStreetMap: ↑2025551 ·R (Тіанетський муніципалітет)

title: Відстань

Відстань:
До центру краю
До Тбілісі

title: Карта

Карта:
МагранетіМагранеті (Грузія)
МагранетіМагранеті (Мцхета-Мтіанеті)


text:
# Севастьянов Віталій Іванович
Віталій Іванович Севастьянов (рос. Виталий Иванович Севастьянов; 8 липня 1935, Красноуральськ, Свердловська область, СРСР — 5 квітня 2010, Москва) — льотчик-космонавт СРСР, двічі Герой Радянського Союзу (1970, 1975), кандидат технічних наук (1965), заслужений майстер спорту СРСР (1970), депутат Державної Думи Федеральних Зборів РФ першого — четвертого (1993—2007) скликань, член фракції КПРФ.

## Біографічні відомості
Віталій Севастьянов народився в 1935 в Свердловській області. Закінчив Московський авіаційний інститут. Працював інженером в ОКБ-1. Читав курс лекцій з механіки космічного польоту космонавтам.
З 1967 входив в загін космонавтів. З 1967 по 1969 Віталій Севастьянов входив до складу одного з перших «місячних» екіпажів і проходив підготовку за програмою обльоту Місяця і посадки на Місяць. Після закриття «місячної» програми проходив підготовку до польотів на кораблях «Союз». Під час польоту космічного корабля «Союз-8» був дублером А.Єлісєєва. З січня по травень 1970 проходив підготовку як бортінженер основного екіпажа космічного корабля «Союз» за програмою автономного тривалого польоту.
З 1 по 19 червня 1970 Севастьянов зробив свій перший космічний політ як бортінженера космічного корабля «Союз-9». Екіпаж корабля встановив світовий рекорд тривалості перебування в космосі — 17 діб 16 годин 58 хвилин 55 секунд.
Другий політ в космос, на орбітальну станцію «Салют-4», Севастьянов зробив з 24 травня по 26 липня 1975 як бортінженер космічного корабля «Союз-18». За два польоти в космос Віталій Севастьянов налітав 80 діб 16 годин 19 хвилин 3 секунди.
З квітня 1985 Віталій Севастьянов працював заступником начальника відділу НВО «Енергія». У 1988 він почав підготовку у складі групи космонавтів за програмою тривалого польоту на орбітальній станції «Мир». У червні 1990 за висновком лікарів на Севастьянова було накладено обмеження з тривалості польоту, через що він був усунений від польотів на станцію «Мир».
З 1989 В.Севастьянов включився в активну політичну діяльність. У березні 1990 його обирають депутатом Верховної Ради СРСР від «Комуністів Росії». З 1993 по 2007 обирався депутатом Держдуми від Компартії, був одним з лідерів комуністів.
Крім того, Севастьянов був автором понад 200 наукових публікацій, цілого низки винаходів і відкриттів.

title: Севастьянов Віталій Іванович

wikitext:
{{othernames|Севастьянов}}
{{особа}}
'''Віталій Іванович Севастьянов''' ({{lang-ru|Виталий Иванович Севастьянов}}; {{ДН|8|7|1935}}, [[Красноуральськ]], [[Свердловська область]], [[СРСР]] — {{ДС|5|4|2010}}, [[Москва]]) — [[льотчик-космонавт СРСР]], двічі [[Герой Радянського Союзу]] (1970, 1975), кандидат технічних наук (1965), [[заслужений майстер спорту СРСР]] (1970), депутат [[Державна Дума Російської Федерації|Державної Думи Федеральних Зборів РФ]] першого — четвертого (1993—2007) скликань, член фракції [[КПРФ]].

== Біографічні відомості ==
Віталій Севастьянов народився в 1935 в Свердловській області. Закінчив Московський авіаційний інститут. Працював інженером в ОКБ-1. Читав курс лекцій з механіки космічного польоту космонавтам.

З 1967 входив в загін космонавтів. З 1967 по 1969 Віталій Севастьянов входив до складу одного з перших «місячних» екіпажів і проходив підготовку за програмою обльоту Місяця і посадки на Місяць. Після закриття «місячної» програми проходив підготовку до польотів на кораблях «Союз». Під час польоту космічного корабля «Союз-8» був дублером А.Єлісєєва. З січня по травень 1970 проходив підготовку як бортінженер основного екіпажа космічного корабля «Союз» за програмою автономного тривалого польоту.

З 1 по 19 червня 1970 Севастьянов зробив свій перший космічний політ як бортінженера космічного корабля «[[Союз-9]]». Екіпаж корабля встановив світовий рекорд тривалості перебування в космосі — 17 діб 16 годин 58 хвилин 55 секунд.

Другий політ в космос, на орбітальну станцію «[[Салют-4]]», Севастьянов зробив з 24 травня по 26 липня 1975 як бортінженер космічного корабля «[[Союз-18]]». За два польоти в космос Віталій Севастьянов налітав 80 діб 16 годин 19 хвилин 3 секунди.

З квітня 1985 Віталій Севастьянов працював заступником начальника відділу НВО «Енергія». У 1988 він почав підготовку у складі групи космонавтів за програмою тривалого польоту на [[Орбітальна станція «Мир»|орбітальній станції «Мир»]]. У червні 1990 за висновком лікарів на Севастьянова було накладено обмеження з тривалості польоту, через що він був усунений від польотів на станцію «Мир».

З 1989 В.Севастьянов включився в активну політичну діяльність. У березні 1990 його обирають депутатом [[Верховна Рада СРСР|Верховної Ради СРСР]] від «Комуністів Росії». З 1993 по 2007 обирався депутатом Держдуми від Компартії, був одним з лідерів комуністів.

Крім того, Севастьянов був автором понад 200 наукових публікацій, цілого низки винаходів і відкриттів.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://www.astronaut.ru/as_rusia/energia/text/sevastianov.htm?reload_coolmenus Косміча енциклопедія ASTROnote]
* ''Маринин И.'' Виталию Севастьянову — 70 // [http://www.novosti-kosmonavtiki.ru/content/numbers/272/01.shtml Новости космонавтики]. — № 9. — 2005
* Международный Благотворительный Фонд «Меценаты столетия». [https://web.archive.org/web/20070812084628/http://mecenat100.ru/category.php?id=164 Экспертный Совет]
* На призы космонавта // [https://web.archive.org/web/20131105063144/http://www.ugmk.com/ru/press-center/regional/index.php?from15=34&id15=3244 Областная газета]. — 15 апреля 2006
* [http://www.kprf.ru/party_live/51729.html Офіційний сайт КПРФ]
* [http://www.space.hobby.ru/astronauts/sevastyanov.html Севастьянов Виталий Иванович]
* [http://www.lobbying.ru/persons.php?id=886&link_id=114 Lobbying.ru]
{{Бібліоінформація}}
{{Льотчик-космонавт СРСР}}
{{Герої Радянського Союзу}}

[[Категорія:Радянські космонавти]]
[[Категорія:Члени КПРС]]
[[Категорія:Депутати Верховної Ради СРСР]]
[[Категорія:Двічі Герої Радянського Союзу]]
[[Категорія:Політики Росії]]
[[Категорія:Уродженці Свердловської області]]
[[Категорія:Почесні громадяни Сочі]]
[[Категорія:Герої Радянського Союзу — росіяни]]
[[Категорія:Заслужені майстри спорту СРСР]]
[[Категорія:Кандидати технічних наук СРСР]]
[[Категорія:Померли в Москві]]
[[Категорія:Депутати Державної думи Російської Федерації]]
[[Категорія:Члени КПРФ]]
[[Категорія:Кавалери ордена «Намисто Нілу»]]
[[Категорія:Почесні громадяни Караганди]]

title: рос. Виталий Севастьянов

Народився: 8 липня 1935 · Красноуральськ, Свердловська область, РСФРР, СРСР

Помер: 5 квітня 2010 (74 роки) · Москва, Росія

Поховання: Останкінський цвинтар

Країна: СРСР · Росія

Діяльність: космонавт, політик, винахідник, депутат Державної Думи РФ

Alma mater: Московський авіаційний інститут

Науковий ступінь: кандидат технічних наук

Знання мов: російська

Заклад: Ракетно-космічна корпорація «Енергія» імені С.П. Корольова

Членство: Державна дума Федеральних зборів РФ IV скликанняd, Державна дума Федеральних зборів РФ III скликанняd, Державна дума Федеральних зборів РФ II скликанняd і Державна дума Федеральних зборів РФ I скликанняd

Посада: депутат Державної Думи РФ і депутат Державної Думи РФ

Військове звання: полковник

Партія: Комуністична партія Російської Федерації і КПРС

Нагороди: · Льотчик-космонавт СРСР (3 липня 1970) Золота медаль ім. К. Е. Ціолковського Золота медаль імені Ю. О. Гагарінаd (1970) Почесний громадянин Анадиря

рос. Виталий Севастьянов: п о р


text:
# Ла-Ліга 2006—2007
Сезон 2006–2007 в Ла Лізі — футбольне змагання у найвищому дивізіоні чемпіонату Іспанії, що проходило між 27 серпня 2006 та 17 червня 2007 року. Став 76-м турніром з моменту заснування Ла Ліги. Участь у змаганні взяли 20 команд, у тому числі 3 команди, які попереднього сезону підвищилися у класі з Сегунди. За результатами сезону 17 команд продовжили виступи в елітному дивізіоні, а три найгірших клуби вибули до Сегунди.
Переможцем турніру став «Реал Мадрид», який здобув ювілейний 30-й трофей національної першості. Протягом сезону конкуренція між грантами іспанського футболу «Реалом» та «Барселоною» була надзвичайно гострою. Більшу частину сезону турнірну таблицю очолював каталонський клуб. Мадридська команда змогла наздогнати головних конкурентів лише у травні 2007, за чотири тури до завершення чемпіонату. Інтрига зберігалася до останнього ігрового дня, в якому «Реалу» вдалося здобути перемогу 3:1 над «Вільярреалом», мінімально програючи по ходу зустрічі, та утримати таким чином рівність очок з «Барселоною». З огляду на регламент Ла Ліги чемпіоном став «Реал», який в очних зустрічах обіграв «Барсу» вдома та звів виїзний матч унічию. При цьому різниця забитих і пропущених голів в «Барселони», яка задовольнилася срібними нагородами, була майже вдвічі кращою ніж в чемпіона.
| Чемпіон Іспанії 2006—2007 |
| ------------------------- |
| «Реал Мадрид» 30-й титул  |

## Підсумкова турнірна таблиця
|                                            |     | Турнірна таблиця 2006-2007 | О  | І  | В  | Н  | П  | М+ | М- | РМ  |
| ------------------------------------------ | --- | -------------------------- | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- | --- |
| Чемпіон Іспанії · Вийшов до Ліги Чемпіонів | 1.  | «Реал Мадрид»              | 76 | 38 | 23 | 7  | 8  | 66 | 40 | +24 |
| Вийшов до Ліги Чемпіонів                   | 2.  | «Барселона»                | 76 | 38 | 22 | 10 | 6  | 78 | 33 | +45 |
| Вийшов до Ліги Чемпіонів                   | 3.  | «Севілья»                  | 71 | 38 | 21 | 8  | 9  | 64 | 35 | +29 |
| Вийшов до Ліги Чемпіонів                   | 4.  | «Валенсія»                 | 66 | 38 | 20 | 6  | 12 | 57 | 42 | +15 |
|                                            | 5.  | «Вільярреал»               | 62 | 38 | 18 | 8  | 12 | 48 | 44 | +4  |
|                                            | 6.  | «Сарагоса»                 | 60 | 38 | 16 | 12 | 10 | 55 | 43 | +12 |
|                                            | 7.  | «Атлетіко» (Мадрид)        | 60 | 38 | 16 | 10 | 12 | 46 | 40 | +6  |
|                                            | 8.  | «Рекреатіво»               | 54 | 38 | 15 | 9  | 14 | 54 | 52 | +2  |
|                                            | 9.  | «Хетафе»                   | 52 | 38 | 14 | 10 | 14 | 39 | 33 | +6  |
|                                            | 10. | «Расінг» (Сантандер)       | 50 | 38 | 12 | 14 | 12 | 42 | 48 | -6  |
|                                            | 11. | «Еспаньйол»                | 49 | 38 | 12 | 13 | 13 | 46 | 53 | -7  |
|                                            | 12. | «Мальорка»                 | 49 | 38 | 14 | 7  | 17 | 41 | 47 | -6  |
|                                            | 13. | «Депортіво» (Ла-Корунья)   | 47 | 38 | 13 | 8  | 17 | 32 | 45 | -12 |
|                                            | 14. | «Осасуна»                  | 47 | 38 | 12 | 11 | 15 | 51 | 49 | +2  |
|                                            | 15. | «Леванте»                  | 42 | 38 | 10 | 12 | 16 | 37 | 53 | -16 |
|                                            | 16. | «Бетіс»                    | 40 | 38 | 8  | 16 | 14 | 36 | 49 | -16 |
|                                            | 17. | «Атлетик» (Більбао)        | 40 | 38 | 10 | 12 | 16 | 50 | 56 | -6  |
| Вибув до Сегунди                           | 18. | «Сельта Віго»              | 39 | 38 | 10 | 9  | 19 | 40 | 59 | -19 |
| Вибув до Сегунди                           | 19. | «Реал Сосьєдад»            | 35 | 38 | 8  | 11 | 19 | 32 | 47 | -15 |
| Вибув до Сегунди                           | 20. | «Хімнастік»                | 28 | 38 | 7  | 7  | 24 | 34 | 69 | -35 |

## Бомбардири
Найкращим бомбардиром Прімери сезону 2006—07 став нападник чемпіона країни, мадридського «Реала», Рууд ван Ністелрой, який записав до свого активу 25 голів.
Найкращі бомбардири сезону:
|  | Голів | (пенальті) | Бомбардир          | Команда             |
|  | ----- | ---------- | ------------------ | ------------------- |
|  | 25    |            | Рууд ван Ністелрой | «Реал Мадрид»       |
|  | 23    |            | Дієго Міліто       | «Сарагоса»          |
|  | 21    |            | Фредерік Кануте    | «Севілья»           |
|  | 21    |            | Рональдіньо        | «Барселона»         |
|  | 19    |            | Дієго Форлан       | «Вільярреал»        |
|  | 16    |            | Давід Вілья        | «Валенсія»          |
|  | 16    |            | Рауль Тамудо       | «Еспаньйол»         |
|  | 15    |            | Фернандо Байано    | «Сельта Віго»       |
|  | 15    |            | Фернандо Торрес    | «Атлетіко» (Мадрид) |
|  | 14    |            | Ліонель Мессі      | «Барселона»         |
|  |       |            |                    |                     |

## Рекорди сезону
- Найбільше перемог: «Реал Мадрид» (23)
- Найменше поразок: «Барселона» (6)

- Найкраща атака: «Барселона» (78 забито)
- Найкращий захист: «Барселона» та «Хетафе» (33 пропущено)
- Найкраща різниця голів: «Барселона» (+45)

- Найбільше нічиїх: «Бетіс» (16)
- Найменше нічиїх: «Валенсія» (6)

- Найменше перемог: «Хімнастік» (7)
- Найбільше поразок: «Хімнастік» (24)

- Найгірша атака: «Депортіво» (Ла-Корунья) та «Реал Сосьєдад» (32 забито)
- Найгірший захист: «Хімнастік» (69 пропущено)
- Найгірша різниця голів: «Хімнастік» (-35)

title: Ла-Ліга 2006—2007

wikitext:
{{Infobox football league season
| competition                = [[Ла Ліга]]
| season                     = 2006–2007
| winners                    = «[[Реал Мадрид]]»
| relegated                  = «[[Сельта Віго]]»
«[[Реал Сосьєдад]]»
[[Хімнастік (Таррагона)|«Хімнастік»]]
| continentalcup1            = [[Ліга чемпіонів УЄФА 2007—2008|Ліга чемпіонів УЄФА]]
| continentalcup1 qualifiers = «Реал Мадрид»
[[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]]
[[Севілья (футбольний клуб)|«Севілья»]]
[[Валенсія (футбольний клуб)|«Валенсія»]]
| continentalcup2            = [[Кубок УЄФА 2007—2008|Кубок УЄФА]]
| continentalcup2 qualifiers = [[Вільярреал (футбольний клуб)|«Вільярреал»]]
[[Реал (Сарагоса)|«Сарагоса»]]
[[Хетафе (футбольний клуб)|«Хетафе»]]
| league topscorer           = [[Рууд ван Ністелрой]] (25)
| biggest home win           =
| biggest away win           =
| highest scoring            = [[Расінг (Сантандер)|«Расінг»]] - [[Атлетик (футбольний клуб)|«Атлетик»]] 5-4
| matches                    = 380
| total goals                = 942
| prevseason                 = [[Ла Ліга 2005–2006|2005–2006]]
| nextseason                 = [[Ла Ліга 2007–2008|2007–2008]]
}}

Сезон '''2006–2007 в [[Ла Ліга|Ла Лізі]]''' — футбольне змагання у найвищому дивізіоні чемпіонату Іспанії, що проходило між 27 серпня 2006 та 17 червня 2007 року. Став 76-м турніром з моменту заснування Ла Ліги. Участь у змаганні взяли 20 команд, у тому числі 3 команди, які попереднього сезону [[Вибуття та підвищення у класі|підвищилися у класі]] з [[Сегунда Дивізіон|Сегунди]]. За результатами сезону 17 команд продовжили виступи в елітному дивізіоні, а три найгірших клуби вибули до Сегунди.

Переможцем турніру став «[[Реал Мадрид]]», який здобув ювілейний 30-й трофей національної першості. Протягом сезону конкуренція між грантами іспанського футболу «Реалом» та [[Барселона (футбольний клуб)|«Барселоною»]] була надзвичайно гострою. Більшу частину сезону турнірну таблицю очолював каталонський клуб. Мадридська команда змогла наздогнати головних конкурентів лише у травні 2007, за чотири тури до завершення чемпіонату. Інтрига зберігалася до останнього ігрового дня, в якому «Реалу» вдалося здобути перемогу 3:1 над [[Вільярреал (футбольний клуб)|«Вільярреалом»]], мінімально програючи по ходу зустрічі, та утримати таким чином рівність очок з «Барселоною». З огляду на регламент Ла Ліги чемпіоном став «Реал», який в очних зустрічах обіграв «Барсу» вдома та звів виїзний матч унічию. При цьому різниця забитих і пропущених голів в «Барселони», яка задовольнилася срібними нагородами, була майже вдвічі кращою ніж в чемпіона.

{| class="wikitable" style="text-align: center; margin: 0 auto;"
|-
!Чемпіон Іспанії 2006—2007
|-
|'''[[Файл:600px Bianco viola reale.png|150px]]
«[[Реал Мадрид]]»'''
 '''30-й титул'''
|}

== Підсумкова турнірна таблиця ==
{| align=center style="font-size: 90%; border-collapse:collapse" border=0 cellspacing=0 cellpadding=2
|- align=center bgcolor=#98A1B2
!width=20|
!width=40|
!width=220|Турнірна таблиця 2006-2007
!width=55|О
!width=40|І
!width=40|В
!width=40|Н
!width=40|П
!width=40|М+
!width=40|М-
!width=40|РМ
|- align=center style="background:#DDEEFF;"
|[[Файл:Liga.png|15px|Чемпіон Іспанії]] [[Файл:Coppacampioni (closer).png|12px|Вийшов до Ліги Чемпіонів]]||1.||style="text-align:left;"|'''«[[Реал Мадрид]]»'''||'''76'''||38||23||7||8||66||40||+24
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
| [[Файл:Coppacampioni (closer).png|12px|Вийшов до Ліги Чемпіонів]]||2.||style="text-align:left;"|[[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]]
||'''76'''||38||22||10||6||78||33||+45
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
| [[Файл:Coppacampioni (closer).png|12px|Вийшов до Ліги Чемпіонів]]||3.||style="text-align:left;"|[[Севілья (футбольний клуб)|«Севілья»]]
||'''71'''||38||21||8||9||64||35||+29
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
| [[Файл:Coppacampioni (closer).png|12px|Вийшов до Ліги Чемпіонів]]||4.||style="text-align:left;"|[[Валенсія (футбольний клуб)|«Валенсія»]]
||'''66'''||38||20||6||12||57||42||+15
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
|||5.||style="text-align:left;"|[[Вільярреал (футбольний клуб)|«Вільярреал»]]
||'''62'''||38||18||8||12||48||44||+4
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
|||6.||style="text-align:left;"|[[Реал (Сарагоса)|«Сарагоса»]]
||'''60'''||38||16||12||10||55||43||+12
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
||||7.||style="text-align:left;"|[[Атлетіко (Мадрид)|«Атлетіко» (Мадрид)]]
||'''60'''||38||16||10||12||46||40||+6
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
| ||8.||style="text-align:left;"|[[Рекреатіво (Уельва)|«Рекреатіво»]]
||'''54'''||38||15||9||14||54||52||+2
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
|  ||9.||style="text-align:left;"|[[Хетафе (футбольний клуб)|«Хетафе»]]
||'''52'''||38||14||10||14||39||33||+6
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
| ||10.||style="text-align:left;"|[[Расінг (Сантандер)|«Расінг» (Сантандер)]]
||'''50'''||38||12||14||12||42||48||-6
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
| ||11.||style="text-align:left;"|«[[Еспаньйол]]»
||'''49'''||38||12||13||13||46||53||-7
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
| ||12.||style="text-align:left;"|[[Мальорка (футбольний клуб)|«Мальорка»]]
||'''49'''||38||14||7||17||41||47||-6
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
|||13.||style="text-align:left;"|[[Депортіво (Ла-Корунья)|«Депортіво» (Ла-Корунья)]]
||'''47'''||38||13||8||17||32||45||-12
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
| ||14.||style="text-align:left;"|[[Осасуна (футбольний клуб)|«Осасуна»]]
||'''47'''||38||12||11||15||51||49||+2
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
| ||15.||style="text-align:left;"|[[Леванте (футбольний клуб)|«Леванте»]]
||'''42'''||38||10||12||16||37||53||-16
|- align=center style="background:#FFFFFF;"
| ||16.||style="text-align:left;"|[[Реал Бетіс|«Бетіс»]]
||'''40'''||38||8||16||14||36||49||-16
|- align=center style="background:#F5F5F5;"
| ||17.||style="text-align:left;"|[[Атлетик (футбольний клуб)|«Атлетик» (Більбао)]]
||'''40'''||38||10||12||16||50||56||-6
|- align=center style="background:#FFC0E0;"
|[[Файл:1downarrow red.svg|15px|Вибув до Сегунди]] ||18.||style="text-align:left;"|'''«[[Сельта Віго]]»'''
||'''39'''||38||10||9||19||40||59||-19
|- align=center style="background:#FFA0C0;"
|[[Файл:1downarrow red.svg|15px|Вибув до Сегунди]] ||19.||style="text-align:left;"|'''«[[Реал Сосьєдад]]»'''
||'''35'''||38||8||11||19||32||47||-15
|- align=center style="background:#FFC0E0;"
|[[Файл:1downarrow red.svg|15px|Вибув до Сегунди]] ||20.||style="text-align:left;"|'''[[Хімнастік (Таррагона)|«Хімнастік»]]'''
||'''28'''||38||7||7||24||34||69||-35
|}

== Бомбардири ==
[[Файл:Ruud Van Nistelrooy madrid.jpg|міні|праворуч|240пкс|Найкращий бомбардир сезону [[Рууд ван Ністелрой]].]]
Найкращим [[Бомбардир (футбол)|бомбардиром]] Прімери сезону 2006—07 став нападник чемпіона країни, [[Реал Мадрид|мадридського «Реала»]], [[Рууд ван Ністелрой]], який записав до свого активу 25 голів.

Найкращі бомбардири сезону:

{| align=center style="font-size: 90%; border-collapse:collapse" border=0 cellspacing=0 cellpadding=2
|- align=center bgcolor=#98A1B2
!width=20|
!width=40|Голів
!width=40|(пенальті)
!width=160|Бомбардир
!width=160|Команда
|- style="background:#DDEEFF;"
||
|align=center|'''25'''
|align=center|''' '''
|{{Прапорець|NED}} '''[[Рууд ван Ністелрой]]'''
|«[[Реал Мадрид]]»
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|23
|align=center|
|{{Прапорець|ARG}} [[Дієго Міліто]]
|[[Реал (Сарагоса)|«Сарагоса»]]
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|21
|align=center|
|{{Прапорець|MLI}} [[Фредерік Кануте]]
|[[Севілья (футбольний клуб)|«Севілья»]]
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|21
|align=center|
|{{Прапорець|BRA}} [[Рональдіньо]]
|[[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]]
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|19
|align=center|
|{{Прапорець|URU}} [[Дієго Форлан]]
|[[Вільярреал (футбольний клуб)|«Вільярреал»]]
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|16
|align=center|
|{{Прапорець|ESP}} [[Давід Вілья]]
|[[Валенсія (футбольний клуб)|«Валенсія»]]
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|16
|align=center|
|{{Прапорець|ESP}} [[Рауль Тамудо]]
|«[[Еспаньйол]]»
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|15
|align=center|
|{{Прапорець|BRA}} [[Фернандо Байано]]
|«[[Сельта Віго]]»
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|15
|align=center|
|{{Прапорець|ESP}} [[Фернандо Торрес]]
|[[Атлетіко (Мадрид)|«Атлетіко» (Мадрид)]]
|- style="background:#FFFFFF;"
||
|align=center|14
|align=center|
|{{Прапорець|ARG}} [[Ліонель Мессі]]
|[[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]]
|- style="background:#FFFFFF;"
|||||||||
|}

== Рекорди сезону ==
* '''Найбільше перемог:''' «[[Реал Мадрид]]» (23)
* '''Найменше поразок:''' [[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]] (6)

* '''Найкраща атака:''' [[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]] (78 забито)
* '''Найкращий захист:''' [[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]] та [[Хетафе (футбольний клуб)|«Хетафе»]] (33 пропущено)
* '''Найкраща різниця голів:''' [[Барселона (футбольний клуб)|«Барселона»]] (+45)

* '''Найбільше нічиїх:''' [[Реал Бетіс|«Бетіс»]] (16)
* '''Найменше нічиїх:''' [[Валенсія (футбольний клуб)|«Валенсія»]] (6)

* '''Найменше перемог:''' [[Хімнастік (Таррагона)|«Хімнастік»]] (7)
* '''Найбільше поразок:''' [[Хімнастік (Таррагона)|«Хімнастік»]] (24)

* '''Найгірша атака:''' [[Депортіво (Ла-Корунья)|«Депортіво» (Ла-Корунья)]] та «[[Реал Сосьєдад]]» (32 забито)
* '''Найгірший захист:''' [[Хімнастік (Таррагона)|«Хімнастік»]] (69 пропущено)
* '''Найгірша різниця голів:''' [[Хімнастік (Таррагона)|«Хімнастік»]] (-35)

== Посилання ==
* [http://www.rsssf.com/tabless/span07.html Прімера Дивізіон 2006–07 на RSSSF] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180816124650/http://www.rsssf.com/tabless/span07.html |date=16 серпня 2018 }} {{ref-en}}

{{Сезони іспанської Прімери}}
{{Європейський футбол 2006—2007}}

[[Категорія:Сезони іспанської Прімери|2006-07]]
[[Категорія:2006 у футболі]]
[[Категорія:2007 у футболі]]
[[Категорія:2006 в іспанському спорті]]
[[Категорія:2007 в іспанському спорті]]

title: Ла Ліга

Чемпіони: «Реал Мадрид»

Вибули: «Сельта Віго» · «Реал Сосьєдад» · «Хімнастік»

Ліга чемпіонів УЄФА: «Реал Мадрид» · «Барселона» · «Севілья» · «Валенсія»

Кубок УЄФА: «Вільярреал» · «Сарагоса» · «Хетафе»

Найкращий · бомбардир: Рууд ван Ністелрой (25)

Найрезультативніша гра: «Расінг» - «Атлетик» 5-4


text:
# Список керівників держав 1494 року
Список керівників держав 1494 року — це перелік правителів країн світу 1494 року.
Список керівників держав 1493 року — 1494 рік — Список керівників держав 1495 року — Список керівників держав за роками

## Європа
- Англія
  - Король Англії — Генріх VII (1485—1509)
- Балканський півострів
  - Герцогство Архіпелагу — Джованні III (1480—1494); Interregnum до 1500
  - Зета (держава) — Джурадж IV Црноєвич (1490—1496)
  - Сербський деспотат — титулярний деспот Джордже Бранкович (1485—1497)
- Балтія
  - Велике князівство Литовське — Олександр Ягеллончик (1492—1506)
  - Дерптське єпископство — Дитріх V Гаке (1485—1498)
  - Езель-Вікське єпископство — Йоганн III Оргас (1492—1515)
  - Курляндське єпископство — Мартін Левітц (1473—1500)
  - Лівонський орден — ландмейстер — Йоганн Фрейтаґ фон Лорінґгофен (1483—1494); Вальтер фон Плеттенберг (1494—1535)
  - Ризьке архієпископство — Міхаель Гільдебранд (1484—1509)
  - Держава Тевтонського ордену — великий магістр — Йоганн фон Тіфен (1489—1497)
- Білорусь
  - Кобринське князівство — Анна Семенівна (1491—1516)
- Ірландія
  - Айргіалла — Аод Ог мак Аода Руайд (1485—1496)
  - Десмонд —Тадг Ліах Мак Карті (1469—1503)
  - Тір Еогайн — Конн мак Ейнрі (1483—1493); Ейнрі Ог мак Ейнрі (1493—1498)
  - Томонд — король Конхобар на Шрона О'Бріан (1466—1496)
- Італія
  - Венеційська республіка — дож Агостіно Барбаріго (1486—1501)
  - Графство Гвасталла — П'єтро Гвідо II Тореллі (1486—1494); Акілле Тореллі (1494—1522)
  - Мантуанське герцогство — маркіз Франческо II Гонзага (1484—1519)
  - Міланське герцогство — Джан Галеаццо Сфорца (1476—1494); Людовіко Сфорца (1494—1500)
  - Мірандола (герцогство) (Ducato della Mirandola) — Галеотто I Піко делла Мірандола (1467—1499)
  - Герцогство Масси і Каррари — Альберіко II Маласпіна (1481—1519)
  - Герцогство Модени і Реджо — Ерколе I д'Есте (1471—1505)
  - Маркграфство Монферрат — Вільгельм IX Палеолог (1493—1518)
  - Неаполітанське королівство — Фердинанд I (1458—1494); Альфонсо II (1494—1495)
  - Салуццо (маркграфство) — Лодовіко II (1475—1487; 1490—1504)
  - Сардинське королівство — Фернандо II (1479—1516)
  - Королівство Сицилія — Фернандо II (1479—1516)
  - Сора (герцогство) — Джованні делла Ровере (1475—1501)
  - Принц-єпископство Тренто — Удальріко Ліхтенштейн (1493—1505)
  - Урбіно (герцогство) — Гвідобальдо да Монтефельтро (1482—1508)
  - Феррарська сеньйорія — Ерколе I д'Есте (1471—1505)
  - Маркграфство Фінале — Альфонсо I дель Карретто (1482—1499)
- Кавказ
  - Картлі — Костянтин II (1490—1505)
  - Гурійське князівство — Гіоргі II Гурієлі (1483—1512)
  - Самцхе-Саатабаго — Кваркваре II Джакелі (1452—1498)
  - Кахетинське царство — Олександр I (1476—1511)
- Німеччина
  - Герцогство Австрія — Максиміліан I (1493—1519)
  - Князівство Ангальт — Ангальт-Цербст (князівство) — Адольф (1480—1508); Ангальт-Дессау — Ернст (1474—1516; з братами); Ангальт-Кетен — Філіп (1475—1500)
  - Ансбах (князівство) — Фрідріх I (1486—1515)
  - Баварсько-Мюнхенське герцогство — Альбрехт IV (1463—1503)
  - Баденське маркграфство — Христоф I (1475—1515)
  - Байройт (князівство) — Зігмунд (1486—1495)
  - Берг (герцогство) — Вільгельм (1475—1511)
  - Берхтесгаден (пробство) — Ульріх ІІ Пернауер (1486—1496)
  - Маркграфство Бранденбург — курфюрст Йоган Цицерон (1486—1499)
  - Герцогство Брауншвейг-Люнебург — Генріх ІІІ Середній (1471—1520)
  - Принц-єпископство Бріксен — Мельхіор фон Мекау (1489—1509)
  - Вадуц (графство) — Людвіг II (1488? — 1504)
  - Графство Вюртемберг — граф — Ебергард I (1459—1495)
  - Вюрцбург (принц-єпископство) — Рудольф фон Шеренберг (1466—1495)
  - Гессен (ландграфство) — Вільгельм II (1493—1509)
  - Гессен-Марбург — Вільгельм III (1483—1500)
  - Геттінген (князівство) — Фрідріх III (1471—1520)
  - Принц-єпископство Гільдесгайм — Бертольд II Ландсберзький (1481—1502)
  - Гольштейн-Піннеберг — Ото III Шаумбурзький (1492—1510)
  - Гоя (графство) (Grafschaft Hoya) — Гойя-Гойя — Отто VII (1451—1497); Гойя-Ніенбург — Йобст I (1466—1497)
  - Архієпископ Зальцбургу — Фрідріх фон Шаумберг (1489—1494); Зиґмунд фон Голленегг (1494—1495)
  - Зіммерн-Цвайбрюккен — пфальцграф Александр (1490—1514)
  - Каммін (єпископство) — Бенедикт (1485—1495)
  - Герцогство Каринтія — Максиміліан I (1493—1519)
  - Кельнське курфюрство — Герман IV (1475—1508)
  - Кенігсегг (Königsegg) — барон Марквард (1470—1500)
  - Клеве (герцогство) — Йоганн II (1481—1521)
  - Констанц (князівство-єпископство) — Томас Берловер (1491—1496)
  - Курпфальц — Філіп (1476—1508)
  - Ландсгут-Баварське герцогство — Георг (1479—1503)
  - Ліппе-Детмольд — Бернард VII (1429—1511)
  - Любекське князівство-єпископство — Дітріх II Арндес (1492—1506)
  - Архієпископ Майнца Бертольд фон Хеннеберг (1484—1504)
  - Марк (графство) — Йоганн II (1481—1521)
  - Мекленбург-Шверін — Магнус II Мекленбурзький (1477—1503)
  - Нассау-Саарбрюккен — граф Йоганн Людвіг фон Нассау-Саарбрюкен (1472—1545)
  - Графство Ольденбург — Адольф (1482—1500)
  - Падерборнське князівство-єпископство — Симон II цур Ліппе (1463—1498)
  - Герцогство Померанія — Богуслав X (1474—1523)
  - Равенсберг (графство) — Вільгельм (1475—1511)
  - графство Рітберг — Йоганн I (1472—1516)
  - Саксен-Лауенбург — Йоганн V (1463—1507)
  - граф Тиролю — Максиміліан I (1490—1519)
  - Фельденц (графство) — Александр (1489—1514)
  - Хахберг-Заузенберг — Філіп (1487—1503)
  - Герцогство Штирія — Максиміліан I (1493—1519)
  - Юліх-Берг — герцог Вільгельм (1475—1511)
- Піренейський півострів
  - Королівство Арагон — Фернандо II (1479—1516)
  - Королівство Португалія — король Жуан II (1481—1495)
  - Королівство Наварра — Катерина I (1483—1517)
- Польща — Ян I Ольбрахт (1492—1501)
  - Бжезьке князівство — Людмила з Подебрад (1488—1503)
  - Битомське князівство — до 1498 — в складі земель Чеської корони
  - Варшавське князівство (середньовічне) — Конрад III Рудий (1488—1503)
  - Герцогство Заган — Альбрехт III (1472—1500)
  - Заторське князівство — Ян V Заторський (1468—1494). В складі земель Польської корони.
  - Зембицьке князівство — Йіндржих I з Подебрад з братами (1472—1498)
  - Козленське князівство — до 1509 — у складі земель Чеської корони
  - Любінське князівство — у складі Легницького князівства (1488—1505)
  - Немодлінське князівство — Микола II Немодлінський (1476—1497)
  - Олесницьке князівство — до 1495 — у складі земель Чеської корони
  - Опавське князівство — Янош Корвін (1485—1501)
  - Сцинавське князівство — Казимир II Цешинський (1493—1528)
  - Легницьке князівство — Йоганн II Легницький (1488—1495)
  - Опольське князівство — Ян II Добрий (1476—1521)
  - Тешинське герцогство — Казимир II Цешинський (1477—1523)
  - Черське князівство — Конрад III Рудий (1471—1503)
- Астраханське ханство — Касим I (1471/1476—1495)
- Велика Орда — Мехмед I Ґерай (1493—1494); Шейх-Ахмад (1494—1502)
- Касимовське ханство — Нур-Девлет (1486—1498)
- Велике князівство Московське — Іван III Васильович (1462—1505)
- Велике князівство Пермське — Матвій I Михайлович (1481—1505)
- Велике князівство Рязанське — Іван Васильович (1483—1500)
- Углицьке князівство — перерва до 1506
- Казанське ханство — Мухаммед-Амін (1487—1496)
- Румунія; Молдова
  - Волощина — господар Влад IV Чернець (1482—1495)
  - Молдавське князівство — Штефан III (1457—1504)
- Скандинавія
  - король Данії — Юган (1481—1513)
  - Король Норвегії Юган (1481—1513)
  - Швеція — Стен Стуре Старший (1470—1497)
- Угорське князівство — король Владислав II Ягеллончик (1490—1516)
- Україна —
  - Дубровицьке князівство — Гольшанський Олександр Юрійович (1481—1511)
  - Сіверське князівство — Василь Іванович Шем'ячич (після 1471—1508)
  - Кримське ханство — Менґлі I Ґерай (1478—1515)
- Королівство Франція — Карл VIII Люб'язний (1483—1498)
  - Герцогство Бар — Рене II Лотарінгський (1480—1508)
  - Бретонське герцогство — Анна I (1488—1514)
  - Бурбон (герцогство) — П'єр II (1488—1503)
  - Гельдерн (графство) — Карл (1492—1538)
  - Голландія — Габсбурги — Максиміліан I (1482—1494); Філіп I Вродливий (1494—1506)
  - Графство Ла Марш — П'єр II Бурбон (1477—1503)
  - Люксембург (герцогство) — Філіп I Вродливий (1482—1506)
  - Льєзьке єпископство — Жан IX ван Горн (1482—1506)
  - Монбельяр (графство) — Еберхард V Бородатий (1482—1496)
  - Монако — Ламберт (1458—1494); Жан II (1494—1505)
  - Оранж (князівство) — Жан IV де Шалон-Арле (1475—1502)
  - Савойське герцогство — Карло II (1490—1496)
  - Графство Фуа — Жан де Фуа (1483—1500)
- Король Богемії (Чехія) — Владислав II Ягеллончик (1471—1516)
- Шотландія
  - Король Шотландії — Яків IV (1488—1513)
- Святий Престол; Папська держава — папа римський — Олександр VI (1492—1503)
- Вселенський патріарх — Максим IV Константинопольський (1490/1491-1497)

## Азія
- Близький Схід
  - Мамелюцький султанат — Кайтбей (1468—1496)
  - Дулкадір (бейлик) — Алауддевле Бозкурт (1479—1515)
  - Рамазаногуллари — Ібрагім II (1480—1510)
  - Османська імперія — Баязид II (1481—1512)
  - Джабридський емірат — Аджвад ібн Заміль (1463—1496)
  - Шаріфат Мекки — Аль-Аділ Мухаммад (1455—1497)
  - Тахіриди (Ємен) — аль-Малік аз-Зафір Салах ад-Дін Амір II ібн Абд аль-Ваххаб (1489—1517)
- Персія; Середня Азія
  - Ак-Коюнлу — Султан-Рустем (1492? — 1497)
  - Держава Ширваншахів — Фаррух Ясар (1465—1500)
  - емір Хорасану Султан-Ахмед Мірза (1470—1494); Султан-Махмуд Мірза (1494—1495)
- Індія і Шрі-Ланка
  - Аділ-шахи — Юсуф Аділ-шах (1490—1510)
  - Ахмеднагарський султанат — Малік Ахмад Нізам-шах I (1490—1510)
  - Ахом — Сухенфаа (1487—1493); Супімфаа (1493—1497)
  - Бахмані — Махмуд-шах Бахмані (1482—1518)
  - Бенгальський султанат — Шамс ад-дін Музаффар-шах (1490—1494); Ала ад-дін Хусейн-шах (1494—1519)
  - Берарський султанат — Фатхулла Імад-уль-Малк (1490—1504)
  - Віджаянагарська імперія — Нарасімхарая II (1491—1505) і регент Нарасанаяка Тулува (1491—1503)
  - Гаджапатське царство — Пурушоттама Дева (1467—1497)
  - Гархвал (держава) — Бахадур Шах (1473—1498)
  - Гуджаратський султанат — Махмуд-шах I Бегара (1458—1511)
  - Делійський султанат — Сікандар Лоді (1489—1517)
  - Джайпур (князівство) — Чандрасена (1453—1502)
  - Джайсалмер (князівство) — Девідас Сінгх (1457—1497)
  - Джодхпур (князівство) — Суджа (1491—1515)
  - Канді (королівство) — Сенасаммата Вікрамабаху (1469—1511)
  - Кашмірський султанат — Мухаммед-шах (1493—1505)
  - Майсур (князівство) — Чамараджа Водеяр II (1478—1513)
  - Малавський султанат — Гійяс-уд-дін-шах (1469—1500)
  - Династія Малла — Ратна Малла (1482—1520)
  - Мевар (князівство) — Раймал Сінґх (1473—1509)
  - Мустанг (королівство) — Таглам Таспаду (1489? — ?)
  - Хандеський султанат — Міран Аділ-хан II (1457—1503)
  - Джафна (держава) — Сінгай Парарасасегарам (1478—1519)
  - Котте (королівство) — Паракрамабаху VIII (1484—1518)
  - Династія Самма — Джам Нізамуддін II (1461—1508)
- Індонезія; Південно-Східна Азія
  - Аюттхая (королівство) — Раматхібоді II (1491—1529)
  - Брунейська імперія — Болкіах (1485—1524)
  - Гантаваді — Бінья Ран II (1492—1526)
  - Демак (султанат) — Раден Патах (1475—1518)
  - Династія Ле — Ле Тхань Тонг (1459/1460-1497)
  - Ланна (держава) — Йотчіанграй (1487—1495)
  - Лансанг — Ла Сен Таї (1485/1486-1495)
  - Пагаруюнг — Шрі Рамаварна (1470—1500)
  - Маджапагіт — Бравіджайя VII (1489—1527)
  - Муанг Мао — Сі Луфа (1480—1500)
  - Могн'їн (князівство) — Нсо Луі Хпа (1486—1519)
  - Ава (М'янма) — Тхіхатхура II (1485? — 1501)
  - Малаккський султанат — Махмуд-Шах (1488—1511)
  - М'яу-У — Ба Сонйо (1492—1494); Ран Аунг (1494); Салінгату (1494—1502)
  - П'ї (царство) — Тадо Мінсо (1482—1527)
  - Сунда — Шрі Бадуга Махараджа (1482—1521)
  - Кедах (султанат) — Мухаммад Джива Зейнал Аділін I (1473—1506)
  - Пандуранга — Ван Абдул Кадір Ку Лей (1478—1510?)
  - Пасай — Мухаммад Сіах II (1474—1495)
  - Султанат Сулу — Камаль-Уддін (1480—1519)
  - Тернатський султанат — султан Зайнал Абідін (1486—1500)
  - Тідорський султанат — Джамалуддін (1450—1512)
- Кхмерська імперія — Томмо Рачеа I (1474—1494); Дамкат Соконтор (1494—1512)
- Накхонситхаммарат (держава) — Кхун Ратанакан (1493?-1494?); Шрі Махарача IV (1494? — 1495?)
- Китай; Монголія
  - Тибет — десі (регент-володар) — Цок'є Дордже (1491—1499)
  - Династія Мін — Чжу Ютан (1487—1505)
  - Династія Північна Юань — Даян-хан (1479—1517?)
- Окінава; Королівство Рюкю — Сьо Сін (1476—1526)
- Корея
  - Чосон — Сонджон (1469—1495)
- Середня Азія і Сибір
  - Дербен-Ойрат — Єнган-тайши (1486—1495)
  - Казахське ханство — Бурундук-хан (1474—1511)
  - Мавераннахр — Султан-Ахмед Мірза (1469—1494); Султан-Махмуд Мірза (1494—1515)
  - Марашіян — Шамс ад-Дін (1492—1499)
  - Міхрабаніди — Шамс ад-Дін Мухаммад (1480—1495)
  - Ногайська орда — Муса-бей (1491—1502)
  - Тюменське ханство — Ібак (1465—1495)
- Японія — Імператор Ґо-Цутімікадо (1464—1500)

## Африка
- Адал — Мухаммад ібн Азгар ад-Дін (1487—1518)
- Аллада (держава) — Єссу (1490—1495)
- Бамум (держава) — мфон Монжу (1461—1498)
- Борну — Алі-Гаджи (1479? — 1503/1507)
- Буганда — Кіімба (1465—1485/1494); Каїма (1494—1524)
- Варсангалі (султанат) — гараад Омар (1487—1495)
- Ваттасиди — Мухаммад аш-Шейх аль-Магді (1472—1504)
- Імперія Волоф — Букар Бійє-Сунгуле (1492—1527)
- Імператор Ефіопії — Ескендер (1478—1494); Амда Сейон II (1494); На'од (1494—1508)
- Заяніди — Абу Абдаллах IV (1470—1505)
- Кілва (султанат) — Ібрагім ібн Мухаммад (1490—1495)
- Королівство Конго — Жуан I (1470—1509)
- Імперія Малі — Махмуд II (1481—1486/1496)
- Мономотапа — мвене-мутапа Чангаміре (1490—1494); Чікуйо Чисамаренгу (1494—1530)
- Нрі — Езе Нрі Аньямата (1464—1511)
- Мамелюцький султанат — Кайтбей (1468—1496)
- Салум — Мбеган Ндур (1493—1513)
- Імперія Сонгаї — Аскія Мохаммад I (1493—1528)
  - Імперія Фута Торо — Тенгелла (1490—1512)
- Хафсіди — Абу Ях'я Закарія II (1490—1494); Мухаммад V аль-Мутавакіль (1494—1526)

## Південна Америка
- Інки —  Вайна Капак (1493—1527)

## Північна Америка
- Маяпанська ліга — Кокоми; Печ Коком (1483—1501)
- Імперія Пурепеча — Зуангуа (1479? — 1520)
- Ацтекський потрійний союз — Авіцотль (1486—1502)
- Тескоко (держава) — Незауалпілі (1472—1515)
- Тлакопан — Тотокіуатль II (1490—1520)
- Тутуль Шіу — Ах-Ц'ун Тутуль-Шіу (1485? — 1498)

title: Список керівників держав 1494 року

wikitext:
{{Навігація для року|1494}}

'''Список керівників держав 1494 року''' — це перелік правителів країн світу [[1494|1494 року]].

[[Список керівників держав 1493 року]] — [[1494|1494 рік]] — [[Список керівників держав 1495 року]] — [[Список керівників держав за роками]]

== Європа ==
* [[Англія]]
** Король [[Англія|Англії]] — [[Генріх VII (король Англії)|Генріх VII]] (1485—1509)
* [[Балканський півострів]]
** [[Герцогство Архіпелагу]] — [[Джованні III Кріспо|Джованні III]] (1480—1494); [[Interregnum]] до 1500
** [[Зета (держава)]] — [[Джурадж IV Црноєвич]] (1490—1496)
** [[Сербський деспотат]] — титулярний деспот [[Джордже Бранкович (деспот)|Джордже Бранкович]] (1485—1497)
* Балтія
** [[Велике князівство Литовське]] — [[Олександр Ягеллончик]] (1492—1506)
** [[Дерптське єпископство]] — Дитріх V Гаке (1485—1498)
** [[Езель-Вікське єпископство]] — Йоганн III Оргас (1492—1515)
** [[Курляндське єпископство]] — Мартін Левітц (1473—1500)
** [[Лівонський орден]] — [[Ландмейстери Тевтонського ордену в Лівонії|ландмейстер]] — [[Йоганн Фрейтаґ фон Лорінґгофен]] (1483—1494); [[Вальтер фон Плеттенберг]] (1494—1535)
** [[Ризьке архієпископство]] — [[Міхаель Гільдебранд]] (1484—1509)
** [[Держава Тевтонського ордену]] — [[великий магістр]] — [[Йоганн фон Тіфен]] (1489—1497)
* [[Білорусь]]
** [[Кобринське князівство]] — [[Анна Семенівна Кобринська|Анна Семенівна]] (1491—1516)
* Ірландія
** [[Айргіалла]] — Аод Ог мак Аода Руайд (1485—1496)
** [[Десмонд (королівство)|Десмонд]] —Тадг Ліах Мак Карті (1469—1503)
** [[Тір Еогайн]] — Конн мак Ейнрі (1483—1493); Ейнрі Ог мак Ейнрі (1493—1498)
** [[Томонд]] — [[Список монархів королівства Томонд|король]] Конхобар на Шрона О'Бріан (1466—1496)
* Італія
** [[Венеційська республіка]] — [[дож]] [[Агостіно Барбаріго]] (1486—1501)
** [[Графство Гвасталла]] — [[П'єтро Гвідо II Тореллі]] (1486—1494); [[Акілле Тореллі]] (1494—1522)
** [[Мантуанське герцогство]] — маркіз [[Франческо II Гонзага]] (1484—1519)
** [[Міланське герцогство]] — [[Джан Галеаццо Сфорца]] (1476—1494); [[Людовіко Сфорца]] (1494—1500)
** [[Мірандола (герцогство)]] (Ducato della Mirandola) — [[Галеотто I Піко делла Мірандола]] (1467—1499)
** [[Герцогство Масси і Каррари]] — [[Альберіко II Маласпіна]] (1481—1519)
** [[Герцогство Модени і Реджо]] — [[Ерколе I д'Есте]] (1471—1505)
** [[Маркграфство Монферрат]] — [[Вільгельм IX Палеолог]] (1493—1518)
** [[Неаполітанське королівство]] — [[Фердинанд I (король Неаполя)|Фердинанд I]] (1458—1494); [[Альфонсо II (король Неаполю)|Альфонсо II]] (1494—1495)
** [[Салуццо (маркграфство)]] — [[Лодовіко II (маркграф Салуццо)|Лодовіко II]] (1475—1487; 1490—1504)
** [[Сардинське королівство (1324—1720)|Сардинське королівство]] — [[Фернандо II (король Арагону)|Фернандо II]] (1479—1516)
** [[Королівство Сицилія]] — [[Фернандо II (король Арагону)|Фернандо II]] (1479—1516)
** [[Сора (герцогство)]] — [[Джованні делла Ровере]] (1475—1501)
** [[Принц-єпископство Тренто]] — [[Удальріко Ліхтенштейн]] (1493—1505)
** [[Урбіно (герцогство)]] — [[Гвідобальдо да Монтефельтро]] (1482—1508)
** [[Феррарська сеньйорія]] — [[Ерколе I д'Есте]] (1471—1505)
** [[Маркграфство Фінале]] — [[Альфонсо I дель Карретто]] (1482—1499)
* [[Кавказ]]
** [[Картлі]] — [[Костянтин II (цар Картлі)|Костянтин II]] (1490—1505)
** [[Гурійське князівство]] — [[Гіоргі II Гурієлі]] (1483—1512)
** [[Самцхе-Саатабаго]] — [[Кваркваре II Джакелі]] (1452—1498)
** [[Кахетинське царство]] — [[Олександр I (цар Кахетії)|Олександр I]] (1476—1511)
* Німеччина
** [[Герцогство Австрія]] — [[Максиміліан I]] (1493—1519)
** [[Князівство Ангальт]] — [[Ангальт-Цербст (князівство)]] — Адольф (1480—1508); [[Ангальт-Дессау]] — [[Ернст (князь Ангальта)|Ернст]] (1474—1516; з братами); [[Ангальт-Кетен]] — [[Філіп (Ангальт-Кетен)|Філіп]] (1475—1500)
** [[Ансбах (князівство)]] — [[Фрідріх I (маркграф Бранденбург-Ансбаха)|Фрідріх I]] (1486—1515)
** [[Баварсько-Мюнхенське герцогство]] — [[Альбрехт IV (герцог Баварії)|Альбрехт IV]] (1463—1503)
** [[Баденське маркграфство]] — [[Христоф I (маркграф Бадену)|Христоф I]] (1475—1515)
** [[Байройт (князівство)]] — [[Зігмунд (маркграф Байройта)|Зігмунд]] (1486—1495)
** [[Берг (герцогство)]] — [[Вільгельм (герцог Юліха та Берга)|Вільгельм]] (1475—1511)
** [[Берхтесгаден (пробство)]] — Ульріх ІІ Пернауер (1486—1496)
** [[Маркграфство Бранденбург]] — курфюрст [[Йоган Цицерон (курфюрст Бранденбургу)|Йоган Цицерон]] (1486—1499)
** [[Герцогство Брауншвейг-Люнебург]] — Генріх ІІІ Середній (1471—1520)
** [[Принц-єпископство Бріксен]] — [[Мельхіор фон Мекау]] (1489—1509)
** [[Вадуц (графство)]] — Людвіг II (1488? — 1504)
** [[Графство Вюртемберг]] — [[Вюртемберзький дім|граф]] — [[Ебергард I (герцог Вюртембергу)|Ебергард I]] (1459—1495)
** [[Вюрцбург (принц-єпископство)]] — [[Рудольф фон Шеренберг]] (1466—1495)
** [[Гессен (ландграфство)]] — [[Вільгельм II (ландграф Гессену)|Вільгельм II]] (1493—1509)
** [[Гессен-Марбург]] — [[Вільгельм III (ландграф Верхнього Гессену)|Вільгельм III]] (1483—1500)
** [[Геттінген (князівство)]] — [[Фрідріх III (герцог Брауншвейг-Люнебург)|Фрідріх III]] (1471—1520)
** [[Принц-єпископство Гільдесгайм]] — [[Бертольд II Ландсберзький]] (1481—1502)
** [[Гольштейн-Піннеберг]] — Ото III Шаумбурзький (1492—1510)
** [[Гоя (графство)]] (Grafschaft Hoya) — Гойя-Гойя — Отто VII (1451—1497); Гойя-Ніенбург — Йобст I (1466—1497)
** [[Архідієцезія Зальцбурга|Архієпископ Зальцбургу]] — Фрідріх фон Шаумберг (1489—1494); Зиґмунд фон Голленегг (1494—1495)
** [[Зіммерн-Цвайбрюккен]] — пфальцграф [[Александр (пфальцграф Цвейбрюккена)|Александр]] (1490—1514)
** [[Каммін (єпископство)]] — Бенедикт (1485—1495)
** [[Герцогство Каринтія]] — [[Максиміліан I]] (1493—1519)
** [[Кельнське курфюрство]] — [[Герман IV (архієпископ Кельна)|Герман IV]] (1475—1508)
** [[Кенігсегг]] (Königsegg) — барон Марквард (1470—1500)
** [[Клеве (герцогство)]] — [[Йоганн II (герцог Клеве)|Йоганн II]] (1481—1521)
** [[Констанц (князівство-єпископство)]] — Томас Берловер (1491—1496)
** [[Курпфальц]] — [[Філіп (курфюрст Пфальцу)|Філіп]] ([[1476]]—[[1508]])
** [[Ландсгут-Баварське герцогство]] — [[Георг (герцог Баварії)|Георг]] (1479—1503)
** [[Ліппе-Детмольд]] — [[Бернард VII]] (1429—1511)
** [[Любекське князівство-єпископство]] — Дітріх II Арндес (1492—1506)
** [[Архієпископ Майнца]] [[Бертольд фон Хеннеберг]] (1484—1504)
** [[Марк (графство)]] — [[Йоганн II (герцог Клеве)|Йоганн II]] (1481—1521)
** [[Мекленбург-Шверін]] — [[Магнус II Мекленбурзький]] (1477—1503)
** [[Нассау-Саарбрюккен]] — граф [[Йоганн Людвіг фон Нассау-Саарбрюкен]] (1472—1545)
** [[Графство Ольденбург]] — [[Адольф (граф Ольденбурга)|Адольф]] (1482—1500)
** [[Падерборнське князівство-єпископство]] — Симон II цур Ліппе (1463—1498)
** [[Герцогство Померанія]] — [[Богуслав X]] (1474—1523)
** [[Равенсберг (графство)]] — [[Вільгельм (герцог Юліха та Берга)|Вільгельм]] (1475—1511)
** [[графство Рітберг]] — [[Йоганн I (Рітберг)|Йоганн I]] (1472—1516)
** [[Саксен-Лауенбург]] — [[Йоганн V (герцог Саксен-Лауенбург)|Йоганн V]] (1463—1507)
** [[Графство Тіроль|граф Тиролю]] — [[Максиміліан I]] (1490—1519)
** [[Фельденц (графство)]] — [[Александр (пфальцграф Цвейбрюккена)|Александр]] (1489—1514)
** [[Хахберг-Заузенберг]] — [[Філіп (маркграф Хахберг-Заузенберга)|Філіп]] (1487—1503)
** [[Герцогство Штирія]] — [[Максиміліан I]] (1493—1519)
** [[Юліх-Берг]] — герцог [[Вільгельм (герцог Юліха та Берга)|Вільгельм]] (1475—1511)
* [[Піренейський півострів]]
** [[Королівство Арагон]] — [[Фернандо II (король Арагону)|Фернандо II]] (1479—1516)
** [[Королівство Португалія]] — король [[Жуан II]] (1481—1495)
** [[Королівство Наварра]] — [[Катерина I (королева Наварри)|Катерина I]] (1483—1517)
* [[Польща]] — [[Ян I Ольбрахт]] (1492—1501)
** [[Бжезьке князівство]] — [[Людмила з Подебрад]] (1488—1503)
** [[Битомське князівство]] — до 1498 — в складі земель Чеської корони
** [[Варшавське князівство (середньовічне)]] — [[Конрад III Рудий]] (1488—1503)
** [[Герцогство Заган]] — [[Альбрехт III (герцог Саксонії)|Альбрехт III]] (1472—1500)
** [[Заторське князівство]] — [[Ян V Заторський]] (1468—1494). В складі земель Польської корони.
** [[Зембицьке князівство]] — [[Йіндржих I з Подебрад]] з братами (1472—1498)
** [[Козленське князівство]] — до 1509 — у складі земель Чеської корони
** [[Любінське князівство]] — у складі Легницького князівства (1488—1505)
** [[Немодлінське князівство]] — [[Микола II Немодлінський]] (1476—1497)
** [[Олесницьке князівство]] — до 1495 — у складі земель Чеської корони
** [[Опавське князівство]] — [[Янош Корвін]] (1485—1501)
** [[Сцинавське князівство]] — [[Казимир II Цешинський]] (1493—1528)
** [[Легницьке князівство]] — [[Йоганн II Легницький]] (1488—1495)
** [[Опольське князівство]] — [[Ян II Добрий]] (1476—1521)
** [[Тешинське герцогство]] — [[Казимир II Цешинський]] (1477—1523)
** [[Черське князівство]] — [[Конрад III Рудий]] (1471—1503)
* [[Астраханське ханство]] — [[Касим I]] ([[1471]]/[[1476]]—[[1495]])
* [[Велика Орда]] — [[Мехмед I Ґерай]] (1493—1494); [[Шейх-Ахмад]] (1494—1502)
* [[Касимовське ханство]] — [[Нур-Девлет]] (1486—1498)
* [[Велике князівство Московське]] — [[Іван III Васильович]] (1462—1505)
* [[Велике князівство Пермське]] — [[Матвій I (пермський князь)|Матвій I Михайлович]] (1481—1505)
* [[Велике князівство Рязанське]] — [[Іван Васильович (князь рязанський)|Іван Васильович]] (1483—1500)
* [[Углицьке князівство]] — перерва до 1506
* [[Казанське ханство]] — [[Мухаммед-Амін]] (1487—1496)
* [[Румунія]]; [[Молдова]]
** [[Волощина]] — господар [[Влад IV Чернець]] (1482—1495)
** [[Молдавське князівство]] — [[Штефан III]] (1457—1504)
* [[Скандинавія]]
** король [[Данія|Данії]] — [[Юган (король Данії)|Юган]] (1481—1513)
** [[Список монархів Норвегії|Король Норвегії]] [[Юган (король Данії)|Юган]] (1481—1513)
** [[Швеція]] — [[Стен Стуре Старший (регент)|Стен Стуре Старший]] (1470—1497)
* [[Угорське князівство]] — король [[Владислав II Ягеллончик]] (1490—1516)
* Україна —
** [[Дубровицьке князівство]] — [[Гольшанський Олександр Юрійович]] (1481—1511)
** [[Сіверське князівство]] — [[Василь Іванович Шем'ячич]] (після 1471—1508)
** [[Кримське ханство]] — [[Менґлі I Ґерай]] (1478—1515)
* [[Королівство Франція]] — [[Карл VIII Люб'язний]] (1483—1498)
** [[Герцогство Бар]] — [[Рене II Лотарінгський]] (1480—1508)
** [[Бретонське герцогство]] — [[Анна I (герцогиня Бретані)|Анна I]] (1488—1514)
** [[Бурбон (герцогство)]] — [[П'єр II (герцог Бурбон)|П'єр II]] (1488—1503)
** [[Гельдерн (графство)]] — [[Карл (герцог Гелдерна)|Карл]] (1492—1538)
** [[Голландія (графство)|Голландія]] — [[Габсбурги]] — [[Максиміліан I]] (1482—1494); [[Філіп I Вродливий]] (1494—1506)
** [[Графство Ла Марш]] — П'єр II Бурбон (1477—1503)
** [[Люксембург (герцогство)]] — [[Філіп I Вродливий]] (1482—1506)
** [[Льєзьке єпископство]] — [[Жан IX ван Горн]] (1482—1506)
** [[Монбельяр (графство)]] — [[Еберхард V Бородатий]] (1482—1496)
** [[Монако]] — [[Ламберт (сеньйор Монако)|Ламберт]] (1458—1494); [[Жан II (сеньйор Монако)|Жан II]] (1494—1505)
** [[Оранж (князівство)]] — [[Жан IV де Шалон-Арле]] (1475—1502)
** [[Савойське герцогство]] — [[Карло II (герцог Савойський)|Карло II]] (1490—1496)
** [[Графство Фуа]] — [[Жан де Фуа (віконт Нарбонни)|Жан де Фуа]] (1483—1500)
* [[Король Богемії]] (Чехія) — [[Владислав II Ягеллончик]] (1471—1516)
* Шотландія
** [[Монархи Шотландії|Король Шотландії]] — [[Яків IV (король Шотландії)|Яків IV]] (1488—1513)
* [[Святий Престол]]; [[Папська держава]] — папа римський — [[Олександр VI]] (1492—1503)
* [[Список Константинопольських патріархів|Вселенський патріарх]] — [[Максим IV Константинопольський]] (1490/1491-1497)

== Азія ==
* [[Близький Схід]]
** [[Мамелюцький султанат]] — [[Кайтбей]] (1468—1496)
** [[Дулкадір (бейлик)]] — [[Алауддевле Бозкурт]] (1479—1515)
** [[Рамазаногуллари]] — Ібрагім II (1480—1510)
** [[Османська імперія]] — [[Баязид II]] (1481—1512)
** [[Джабридський емірат]] — [[Аджвад ібн Заміль]] (1463—1496)
** [[Шаріфат Мекки]] — [[Аль-Аділ Мухаммад]] (1455—1497)
** [[Тахіриди (Ємен)]] — аль-Малік аз-Зафір Салах ад-Дін Амір II ібн Абд аль-Ваххаб (1489—1517)
* Персія; Середня Азія
** [[Ак-Коюнлу]] — [[Султан-Рустем]] (1492? — 1497)
** [[Держава Ширваншахів]] — [[Фаррух Ясар]] (1465—1500)
** емір Хорасану [[Султан-Ахмед Мірза]] (1470—1494); [[Султан-Махмуд Мірза]] (1494—1495)
* [[Індія]] і [[Шрі-Ланка]]
** [[Аділ-шахи]] — [[Юсуф Аділ-шах]] (1490—1510)
** [[Ахмеднагарський султанат]] — [[Малік Ахмад Нізам-шах I]] (1490—1510)
** [[Ахом]] — [[Сухенфаа]] (1487—1493); [[Супімфаа]] (1493—1497)
** [[Бахмані]] — [[Махмуд-шах Бахмані]] (1482—1518)
** [[Бенгальський султанат]] — [[Шамс ад-дін Музаффар-шах]] (1490—1494); [[Ала ад-дін Хусейн-шах]] (1494—1519)
** [[Берарський султанат]] — [[Фатхулла Імад-уль-Малк]] (1490—1504)
** [[Віджаянагарська імперія]] — [[Нарасімхарая II]] (1491—1505) і регент [[Нарасанаяка Тулува]] (1491—1503)
** [[Гаджапатське царство]] — [[Пурушоттама Дева]] (1467—1497)
** [[Гархвал (держава)]] — Бахадур Шах (1473—1498)
** [[Гуджаратський султанат]] — [[Махмуд-шах I Бегара]] (1458—1511)
** [[Делійський султанат]] — [[Сікандар Лоді]] (1489—1517)
** [[Джайпур (князівство)]] — [[Чандрасена (Амбер)|Чандрасена]] (1453—1502)
** [[Джайсалмер (князівство)]] — Девідас Сінгх (1457—1497)
** [[Джодхпур (князівство)]] — [[Суджа (Марвар)|Суджа]] (1491—1515)
** [[Канді (королівство)]] — [[Сенасаммата Вікрамабаху]] (1469—1511)
** [[Кашмірський султанат]] — [[Мухаммед-шах]] (1493—1505)
** [[Майсур (князівство)]] — [[Чамараджа Водеяр II]] (1478—1513)
** [[Малавський султанат]] — [[Гійяс-уд-дін-шах]] (1469—1500)
** [[Династія Малла]] — [[Ратна Малла]] (1482—1520)
** [[Мевар (князівство)]] — [[Раймал Сінґх]] (1473—1509)
** [[Мустанг (королівство)]] — Таглам Таспаду (1489? — ?)
** [[Хандеський султанат]] — [[Міран Аділ-хан II]] (1457—1503)
** [[Джафна (держава)]] — [[Сінгай Парарасасегарам]] (1478—1519)
** [[Котте (королівство)]] — [[Паракрамабаху VIII]] (1484—1518)
** [[Династія Самма]] — [[Джам Нізамуддін II]] (1461—1508)
* Індонезія; Південно-Східна Азія
** [[Аюттхая (королівство)]] — [[Раматхібоді II]] (1491—1529)
** [[Брунейська імперія]] — [[Болкіах]] (1485—1524)
** [[Гантаваді]] — [[Бінья Ран II]] (1492—1526)
** [[Демак (султанат)]] — [[Раден Патах]] (1475—1518)
** [[Династія Ле]] — [[Ле Тхань Тонг]] (1459/1460-1497)
** [[Ланна (держава)]] — [[Йотчіанграй]] (1487—1495)
** [[Лансанг]] — [[Ла Сен Таї]] (1485/1486-1495)
** [[Пагаруюнг (держава)|Пагаруюнг]] — [[Шрі Рамаварна]] (1470—1500)
** [[Маджапагіт]] — [[Бравіджайя VII]] (1489—1527)
** [[Муанг Мао]] — [[Сі Луфа]] (1480—1500)
** [[Могн'їн (князівство)]] — Нсо Луі Хпа (1486—1519)
** [[Ава (М'янма)]] — [[Тхіхатхура II]] (1485? — 1501)
** [[Малаккський султанат]] — [[Махмуд-Шах (Малакка)|Махмуд-Шах]] (1488—1511)
** [[М'яу-У (царство)|М'яу-У]] — [[Ба Сонйо]] (1492—1494); [[Ран Аунг]] (1494); [[Салінгату]] (1494—1502)
** [[П'ї (царство)]] — [[Тадо Мінсо]] (1482—1527)
** [[Сунда (королівство)|Сунда]] — Шрі Бадуга Махараджа (1482—1521)
** [[Кедах (султанат)]] — [[Мухаммад Джива Зейнал Аділін I]] (1473—1506)
** [[Пандуранга (Чампа)|Пандуранга]] — Ван Абдул Кадір Ку Лей (1478—1510?)
** [[Пасай]] — [[Мухаммад Сіах II]] (1474—1495)
** [[Султанат Сулу]] — [[Камаль-Уддін]] (1480—1519)
** [[Тернатський султанат]] — султан Зайнал Абідін (1486—1500)
** [[Тідорський султанат]] — [[Джамалуддін]] (1450—1512)
* [[Кхмерська імперія]] — [[Томмо Рачеа I]] (1474—1494); [[Дамкат Соконтор]] (1494—1512)
* [[Накхонситхаммарат (держава)]] — Кхун Ратанакан (1493?-1494?); Шрі Махарача IV (1494? — 1495?)
* [[Китай]]; Монголія
** [[Тибет]] — десі (регент-володар) — [[Цок'є Дордже]] (1491—1499)
** [[Династія Мін]] — [[Чжу Ютан]] (1487—1505)
** [[Династія Північна Юань]] — [[Даян-хан]] (1479—1517?)
* [[Окінава (острів)|Окінава]]; [[Королівство Рюкю]] — [[Сьо Сін]] (1476—1526)
* [[Корея]]
** [[Чосон]] — [[Сонджон (ван Чосону)|Сонджон]] (1469—1495)
* [[Середня Азія]] і [[Сибір]]
** [[Дербен-Ойрат]] — [[Єнган-тайши]] (1486—1495)
** [[Казахське ханство]] — [[Бурундук-хан]] (1474—1511)
** [[Мавераннахр]] — [[Султан-Ахмед Мірза]] (1469—1494); [[Султан-Махмуд Мірза]] (1494—1515)
** [[Марашіян]] — [[Шамс ад-Дін Марашіян|Шамс ад-Дін]] (1492—1499)
** [[Міхрабаніди]] — Шамс ад-Дін Мухаммад (1480—1495)
** [[Ногайська орда]] — [[Муса-бей]] (1491—1502)
** [[Тюменське ханство]] — [[Ібак]] (1465—1495)
* [[Японія]] — [[Імператор Ґо-Цутімікадо]] (1464—1500)

== Африка ==
* [[Адал]] — [[Мухаммад ібн Азгар ад-Дін]] (1487—1518)
* [[Аллада (держава)]] — Єссу (1490—1495)
* [[Бамум (держава)]] — мфон Монжу (1461—1498)
* [[Борну]] — [[Алі-Гаджи]] (1479? — 1503/1507)
* [[Буганда]] — Кіімба (1465—1485/1494); Каїма (1494—1524)
* [[Варсангалі (султанат)]] — гараад Омар (1487—1495)
* [[Ваттасиди]] — [[Мухаммад аш-Шейх аль-Магді]] (1472—1504)
* [[Імперія Волоф]] — [[Букар Бійє-Сунгуле]] (1492—1527)
* [[Імператори Ефіопії|Імператор Ефіопії]] — [[Ескендер]] (1478—1494); [[Амда Сейон II]] (1494); [[На'од]] (1494—1508)
* [[Заяніди]] — [[Абу Абдаллах IV]] (1470—1505)
* [[Кілва (султанат)]] — Ібрагім ібн Мухаммад (1490—1495)
* [[Королівство Конго]] — [[Жуан I (маніконго)|Жуан I]] (1470—1509)
* [[Імперія Малі]] — [[Махмуд II (манса)|Махмуд II]] (1481—1486/1496)
* [[Мономотапа]] — мвене-мутапа [[Чангаміре]] (1490—1494); [[Чікуйо Чисамаренгу]] (1494—1530)
* [[Нрі (держава)|Нрі]] — Езе Нрі Аньямата (1464—1511)
* [[Мамелюцький султанат]] — [[Кайтбей]] (1468—1496)
* [[Салум]] — Мбеган Ндур (1493—1513)
* [[Імперія Сонгаї]] — [[Аскія Мохаммад I]] (1493—1528)
** [[Імперія Фута Торо]] — [[Тенгелла]] (1490—1512)
* [[Хафсіди]] — [[Абу Ях'я Закарія II]] (1490—1494); [[Мухаммад V аль-Мутавакіль]] (1494—1526)

== Південна Америка ==
* [[Інки]] —  [[Вайна Капак]] (1493—1527)

== Північна Америка ==
* [[Маяпанська ліга]] — [[Кокоми]]; Печ Коком (1483—1501)
* [[Імперія Пурепеча]] — [[Зуангуа]] (1479? — 1520)
* [[Ацтекський потрійний союз]] — [[Авіцотль]] (1486—1502)
* [[Тескоко (держава)]] — [[Незауалпілі]] (1472—1515)
* [[Тлакопан]] — Тотокіуатль II (1490—1520)
* [[Тутуль Шіу]] — Ах-Ц'ун Тутуль-Шіу (1485? — 1498)
[[Категорія:Керівники держав за роками]]

title: Рік:

Століття: XIII · XIV — XV — XVI · XVII

Тисячоліття: 1-ше — 2-ге — 3-тє


text:
# Евес
Евес (івр. אבץ [Abez], що означає олово, або білий) — згадане в Біблії місто, що ніби-то належало племені Ісахара (Ісус Навин, 19:20), на півночі рівнини Їзреель. За однією з версій, імовірно ототожнюєтьсяся з руїнами Ель-Бейда, хоча не всі дослідники з цим згодні.

title: Евес

wikitext:
'''Евес''' ({{lang-he|אבץ}} [Abez], що означає [[олово]], або білий) — згадане в Біблії місто, що ніби-то належало [[Плем'я Ісахара|племені Ісахара]] (Ісус Навин, 19:20), на півночі [[Їзреельська рівнина|рівнини Їзреель]]. За однією з версій, імовірно ототожнюєтьсяся з [[руїни|руїнами]] [[Ель-Бейда]], хоча не всі дослідники з цим згодні.

== Джерела ==
* {{бсі}}
{{Bible-stub}}
[[Категорія:Місцевості Старого Заповіту]]


text:
# Gamsylella
Gamsylella — рід грибів родини Orbiliaceae. Назва вперше опублікована 1999 року.

## Класифікація
До роду Gamsylella відносять 7 видів:
- Gamsylella arcuata
- Gamsylella gephyropaga
- Gamsylella lobata
- Gamsylella parvicollis
- Gamsylella phymatopaga
- Gamsylella phymatophaga
- Gamsylella robusta

title: Gamsylella

wikitext:
{{заголовок курсивом}}
{{Taxobox
| image =
| image_width = 250px
| domain = [[Домен Ядерні|Ядерні]] (Eukaryota)
| regnum = [[Гриби]] (Fungi)
| divisio = [[Аскомікотові гриби]] (''Ascomycota'')
| classis = [[Orbiliomycetes]]
| ordo = [[Orbiliales]]
| familia = [[Orbiliaceae]]
| genus = '''''Gamsylella'''''
| genus_authority =  <small>M. Scholler, Hagedorn & A. Rubner, 1999</small>
| synonyms =
}}
'''Gamsylella''' — рід грибів родини [[Orbiliaceae]]. Назва вперше опублікована 1999 року.<ref>{{Cite web|url=http://www.mycobank.org/BioloMICS.aspx?TableKey=14682616000000067&Rec=56580&Fields=All |title=Gamsylella|website=www.mycobank.org|accessdate=2019-05-01}}</ref>

== Класифікація ==
До роду ''Gamsylella'' відносять 7 видів:
* ''[[Gamsylella arcuata]]''
* ''[[Gamsylella gephyropaga]]''
* ''[[Gamsylella lobata]]''
* ''[[Gamsylella parvicollis]]''
* ''[[Gamsylella phymatopaga]]''
* ''[[Gamsylella phymatophaga]]''
* ''[[Gamsylella robusta]]''

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* Scholler, M.; Hagedorn, G.; Rubner, A. 1999. A reevaluation of predatory orbiliaceous fungi. II. A new generic concept. Sydowia. 51(1):89-113 - P.108

{{мікологія-доробити}}

{{Портали|Біологія}}

{{Ізольована стаття}}
[[Категорія:Роди грибів]]

title: ?Gamsylella

Домен: Ядерні (Eukaryota)

Царство: Гриби (Fungi)

Відділ: Аскомікотові гриби (Ascomycota)

Клас: Orbiliomycetes

Порядок: Orbiliales

Родина: Orbiliaceae

Рід: Gamsylella · M. Scholler, Hagedorn & A. Rubner, 1999


text:
# Aethomys ineptus
Aethomys ineptus — вид мишоподібних гризунів родини мишеві (Muridae). Вид поширений у Південно-Африканській Республіці та Есватіні. Мешкає у тропічних та субтропічних вологих лісах, саванах та скелястих місцевостях. Тіло сягає 120–180 мм завдовжки, хвіст — 140–170 мм, вага до 107 г. Самиця народжує 3-4 малят, які через 21-23 днів стають самостійними. У рік буває два виводки.

title: Aethomys ineptus

wikitext:
{{Italic title}}
{{Картка:Таксономія
| name = ''Aethomys ineptus''
| status = LC
| status_system = IUCN3.1
| image =
| image_caption =
| image_width=260px
| domain = [[Домен Ядерні|Ядерні]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Хордові]] (Chordata)
| infraphylum = [[Хребетні]] (Vertebrata)
| classis = [[Ссавці]] (Mammalia)
| subclassis = [[Звірі]] (Theria)
| infraclassis = [[Плацентарні]] (Eutheria)
| superordo = [[Гризуни]] (Glires)
| ordo = [[Мишоподібні]] (Muriformes)
| subordo = [[Мишовиді]] (Myomorpha)
| familia = [[Мишеві]] (Muridae)
| subfamilia = [[Мишеві]] (Murinae)
| genus = ''[[Aethomys]]''
| species = '''''A. ineptus'''''
| binomial = ''Aethomys ineptus''
| binomial_authority = (Thomas & Wroughton, 1908)
| synonyms = ''Aethomys chrysophilus ineptus''
|}}
'''''Aethomys ineptus''''' — вид [[Мишоподібні|мишоподібних]] [[Гризуни|гризунів]] родини [[мишеві]] (Muridae). Вид поширений у [[Південно-Африканська Республіка|Південно-Африканській Республіці]] та [[Есватіні]]. Мешкає у тропічних та субтропічних вологих лісах, [[савана]]х та скелястих місцевостях. Тіло сягає 120–180 мм завдовжки, хвіст — 140–170 мм, вага до 107 г. Самиця народжує 3-4 малят, які через 21-23 днів стають самостійними. У рік буває два виводки.

== Посилання ==
* Musser, G. G. and M. D. Carleton. 2005. Superfamily Muroidea. Pp. 894–1531 ''in'' Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.

{{ссавці-доробити}}

{{Портали|Біологія}}

[[Категорія:Мишеві]]
[[Категорія:Ссавці Африки]]
[[Категорія:Тварини, описані 1908]]

title: ?Aethomys ineptus

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Хордові (Chordata)

Інфратип: Хребетні (Vertebrata)

Клас: Ссавці (Mammalia)

Підклас: Звірі (Theria)

Інфраклас: Плацентарні (Eutheria)

Надряд: Гризуни (Glires)

Ряд: Мишоподібні (Muriformes)

Підряд: Мишовиді (Myomorpha)

Родина: Мишеві (Muridae)

Підродина: Мишеві (Murinae)

Рід: Aethomys

Вид: A. ineptus

Вікісховище: Aethomys ineptus


text:
# Сен-Жиро
Сен-Жиро́, Сен-Жіро (фр. Saint-Girod) — колишній муніципалітет у Франції, у регіоні Овернь-Рона-Альпи, департамент Савоя. Населення — 581 осіб (2011).
Муніципалітет був розташований на відстані близько 440 км на південний схід від Парижа, 90 км на схід від Ліона, 24 км на північ від Шамбері.

## Історія
До 2015 року муніципалітет перебував у складі регіону Рона-Альпи. Від 1 січня 2016 року належав до нового об'єднаного регіону Овернь-Рона-Альпи.
1 січня 2016 року Сен-Жиро, Альбан, Сессан, Еперсі, Моньяр i Сен-Жермен-ла-Шамботт було об'єднано в новий муніципалітет Антрелак.

## Демографія
Динаміка населення (INSEE ):
Розподіл населення за віком та статтю (2006):
| Стать                                                                                | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44 | 45-64 | 65-85 | Понад 85 |
| --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------ | ----------- | ----- | ----- | ----- | ----- | -------- |
| Чоловіки                                                                                | 263    | 59          | 23    | 94    | 55    | 32    | 0        |
| Жінки                                                                                | 262    | 78          | 20    | 96    | 40    | 28    | 0        |
| \| Статево-вікова піраміда \| Статево-вікова піраміда \| Статево-вікова піраміда \| \| ----------------------- \| ----------------------- \| ----------------------- \| \| Чоловіки \| Вік \| Жінки \| \| 0 \| 85 + \| 0 \| \| 8 \| 80-84 \| 4 \| \| 4 \| 75-79 \| 4 \| \| 16 \| 70-74 \| 16 \| \| 4 \| 65-69 \| 4 \| \| 4 \| 60-64 \| 8 \| \| 8 \| 55-59 \| 8 \| \| 4 \| 50-54 \| 12 \| \| 39 \| 45-49 \| 12 \| \| 43 \| 40-44 \| 35 \| \| 23 \| 35-39 \| 19 \| \| 16 \| 30-34 \| 23 \| \| 12 \| 25-29 \| 19 \| \| 0 \| 20-24 \| 8 \| \| 23 \| 15-20 \| 12 \| \| 8 \| 10-14 \| 16 \| \| 35 \| 5-9 \| 39 \| \| 16 \| 0-4 \| 23 \| |        |             |       |       |       |       |          |
| Статево-вікова піраміда                                                                                |        |             |       |       |       |       |          |
| Чоловіки                                                                                | Вік    | Жінки       |       |       |       |       |          |
| 0                                                                                | 85 +   | 0           |       |       |       |       |          |
| 8                                                                                | 80-84  | 4           |       |       |       |       |          |
| 4                                                                                | 75-79  | 4           |       |       |       |       |          |
| 16                                                                                | 70-74  | 16          |       |       |       |       |          |
| 4                                                                                | 65-69  | 4           |       |       |       |       |          |
| 4                                                                                | 60-64  | 8           |       |       |       |       |          |
| 8                                                                                | 55-59  | 8           |       |       |       |       |          |
| 4                                                                                | 50-54  | 12          |       |       |       |       |          |
| 39                                                                                | 45-49  | 12          |       |       |       |       |          |
| 43                                                                                | 40-44  | 35          |       |       |       |       |          |
| 23                                                                                | 35-39  | 19          |       |       |       |       |          |
| 16                                                                                | 30-34  | 23          |       |       |       |       |          |
| 12                                                                                | 25-29  | 19          |       |       |       |       |          |
| 0                                                                                | 20-24  | 8           |       |       |       |       |          |
| 23                                                                                | 15-20  | 12          |       |       |       |       |          |
| 8                                                                                | 10-14  | 16          |       |       |       |       |          |
| 35                                                                                | 5-9    | 39          |       |       |       |       |          |
| 16                                                                                | 0-4    | 23          |       |       |       |       |          |

## Економіка
2010 року серед 375 осіб працездатного віку (15—64 років) 304 були активними, 71 — неактивною (показник активності 81,1%, у 1999 році було 75,5%). З 304 активних мешканців працювало 286 осіб (157 чоловіків та 129 жінок), безробітними було 18 (7 чоловіків та 11 жінок). Серед 71 неактивної 26 осіб було учнями чи студентами, 27 — пенсіонерами, 18 були неактивними з інших причин.

У 2010 році в муніципалітеті числилось 206 оподаткованих домогосподарств, у яких проживали 572,5 особи, медіана доходів виносила 21 772 євро на одного особоспоживача

title: Сен-Жиро

wikitext:
{{Муніципалітет Франції
 | колишній = так
 | назва         = Сен-Жиро
 | місцева_назва = Saint-Girod
 | герб          =
 | регіон        = [[Овернь-Рона-Альпи]]
 | департамент   = [[Савоя (департамент)|Савоя]]
 | округ         = [[Шамбері (округ)|Шамбері]]
 | кантон        = [[Альбан (кантон)|Альбан]]
 | альтерн_мапа  = <!-- порожнє для метрополії -->
 | широта      = 45.7808333333
 | довгота     = 5.96805555556
 | висота_мін  = 334
 | висота_макс = 537
 | населення     = 581
 | рік_насел     = 2011-01-01
 | площа         = 6,35
 | густота       = 91,5
 | поштові_індекси  = 73410
 | телефонний_код =
 | код_INSEE     = 73239
 | мер  = Henri Garnier
 | мандат  = 2014-2020
 | тел =
 | email =
 | www           =
}}

'''Сен-Жиро́''', Сен-Жіро ({{lang-fr|Saint-Girod}}) — колишній [[Комуна (Франція)|муніципалітет]] у [[Франція|Франції]], у регіоні [[Овернь-Рона-Альпи]], департамент [[Савоя (департамент)|Савоя]]. Населення — {{formatnum:581}} осіб (2011)<ref name="dem1">{{cite web |url=http://insee.fr/fr/ppp/bases-de-donnees/recensement/populations-legales/departement.asp?dep=73&annee=2013#dep_S |title = Кількість населення у 2011 році |publisher=[[INSEE]] |accessdate=28 вересня 2014}}{{ref-fr}}</ref>.

Муніципалітет був розташований на відстані<ref>Фізичні відстані розраховані за координатами муніципалітетів</ref> близько 440 км на південний схід від [[Париж]]а, 90 км на схід від [[Ліон]]а, 24 км на північ від [[Шамбері]].

== Історія ==

До [[2015]] року муніципалітет перебував у складі регіону [[Рона-Альпи]]. Від [[1 січня]] [[2016]] року належав до нового об'єднаного регіону [[Овернь-Рона-Альпи]]<ref name="reform law">[http://www.assemblee-nationale.fr/14/dossiers/delimitation_regions_organisation_territoriale.asp#delimitation_regions_elections Виписка з протоколу Ради міністрів 18.06.2014 Національних зборів Франції]{{ref-fr}}</ref>.

1 січня 2016 року Сен-Жиро, [[Альбан (Савоя)|Альбан]], [[Сессан (Савоя)|Сессан]], [[Еперсі]], [[Моньяр]] i [[Сен-Жермен-ла-Шамботт]] було об'єднано в новий муніципалітет [[Антрелак (Савоя)|Антрелак]].

== Демографія ==
{{Демографія/FRA/Saint-Girod}}

Розподіл населення за віком та статтю (2006)<ref>{{cite web|url=http://www.insee.fr/fr/themes/detail.asp?reg_id=99&ref_id=pop-sexe-age-quinquennal|title=Population selon le sexe et l'âge...2006|language=фр.|trans_title=Населення за статтю та віком...2006|publisher=[[INSEE]]|accessdate=2011-06-27|archiveurl=https://www.webcitation.org/6AQXA0POL?url=http://www.insee.fr/fr/themes/detail.asp?reg_id=99|archivedate=4 вересня 2012}}</ref>:
{{СВ-Таблиця-Піраміда
 | макс=43 | всього=525
 | ч0=16 | ж0=23
 | ч5=35 | ж5=39
 | ч10=8 | ж10=16
 | ч15=23 | ж15=12
 | ч20=0 | ж20=8
 | ч25=12 | ж25=19
 | ч30=16 | ж30=23
 | ч35=23 | ж35=19
 | ч40=43 | ж40=35
 | ч45=39 | ж45=12
 | ч50=4 | ж50=12
 | ч55=8 | ж55=8
 | ч60=4 | ж60=8
 | ч65=4 | ж65=4
 | ч70=16 | ж70=16
 | ч75=4 | ж75=4
 | ч80=8 | ж80=4
 | ч85=0 | ж85=0
}}

== Економіка ==
{{Економічна зайнятість у Франції
|рік= 2010 |працездатні=375
|активні=304 |показник активності=81,1% |рік старий=1999 |показник активності старий=75,5%
|працювало=286 |працювало чол=157 |працювало жін=129
|безробітні=18 |безробітні чол=7 |безробітні жін=11
|неактивні=71 |учні=26 |пенсіонери=27 |інші неактивні=18
|примітка=<ref>{{cite web| url=http://www.insee.fr/fr/themes/detail.asp?reg_id=99&ref_id=base-cc-emploi-pop-active-2010| title=Base chiffres clés : emploi - population active 2010| language=фр.| trans_title = Базисні показники: зайнятість та активність населення в 2010 році| publisher=[[Національний інститут статистики і економічних досліджень Франції|INSEE]]| accessdate=15 листопада 2013}} (наближені дані, в 1999 році тимчасова зайнятість врахована частково)</ref>
}}
У 2010 році в муніципалітеті числилось 206 оподаткованих домогосподарств, у яких проживали 572,5 особи, медіана доходів виносила {{formatnum:21772}} євро на одного особоспоживача<ref>{{cite web| url=http://www.insee.fr/fr/themes/detail.asp?reg_id=99&ref_id=base-cc-rev-fisc-loc-menage | title=Revenus fiscaux des ménages en 2010| language=фр. | trans_title = Оподатковані доходи домогосподарств у 2010 році | publisher=[[Національний інститут статистики і економічних досліджень Франції|INSEE]] | accessdate=18 жовтня 2013}} Діти та онуки які проживали у двох місцях враховані як 0,5 особи в обох місцях проживання. Перша особа у домогосподарстві це один особоспоживач (ОС), інші дорослі — по 0,5 ОС, діти до 14 років — по 0,3 ОС.</ref>

== Посилання ==

== Див. також ==
* [[Список муніципалітетів департаменту Савоя]]

== Примітки ==
{{Портал|Франція}}
{{reflist}}

{{Муніципалітети департаменту Савоя}}

[[Категорія:Колишні муніципалітети департаменту Савоя]]

title: Сен-Жиро · Saint-Girod

Країна: Франція

Регіон: Овернь-Рона-Альпи

Департамент: Савоя

Округ: Шамбері

Кантон: Альбан

title: Влада

Мер · Мандат: Henri Garnier · 2014-2020


text:
# Прямий м'яз живота
Прямий м'яз живота (лат. musculus rectus abdominis) — це парний та плоский м'яз, розміщений вертикально, що має стрічкоподібну форму. Обидва прямі м'язи живота розмежовані білою лінією. Прямий м'яз живота розширений вгорі і звужений донизу. Морфологічною особливістю прямого м'яза живота є те, що він складається з окремих частин, з'єднаних між собою сухожилковими переділками (intersectiones tendineae), що зрощені з передньою пластинкою піхви прямого м'яза живота. По своєму ходу м'яз переривається 3–4-ма сухожилковими переділками. Піхва прямого м'яза живота утворена апоневрозами бічних м'язів живота.
Перша (верхня) сухожилкова переділка розташована на рівні хряща VIII ребра;
Друга — на середині відстані між першою переділкою і пупком;
Третя — на рівні пупка; четверта (непостійна) — менш виражена, розташована нижче пупка.

## Місця кріплення
Початок: від мечоподібного відростка груднини і зовнішньої поверхні хрящів V—VII ребер.
Прикріплення: два пучки м'яза прикріплюються до лобкового гребеня і лобкового симфізу.

## Функція
Згинає хребет, опускає ребра і нахиляє тулуб; при фіксованій грудній клітці піднімає таз. Краніальна частина м'яза відіграє важливу роль в регулюванні сили видиху під час процесу мовлення.

## Діастаз прямих м'язів живота
Діастаз прямих м'язів живота — це розходження внутрішніх країв цих м'язів на відстань понад 27 мм на рівні пупка, або понад 22 мм на рівні 3 см над пупком внаслідок ослаблення і розтягування білої лінії живота.

## Фотографії
- М'язи тулуба
- Гімнаст Фелікс Дольсі, представлений прямий м'яз живота
- Гімнастка. Представлений прямий м'яз живота

title: Прямий м'яз живота

wikitext:
{{М'яз
|ім'я            = '''Прямий м'яз живота'''
|зображення      = Rectus abdominis.png|thumb|Mięsień prosty brzucha u człowieka
|зображення2     = Sixpack germanuncut77 flickr.jpg|thumb|200px|Mężczyzna z dobrze rozwiniętymi mięśniami brzucha
|ширина          =
|ширина2         =
|підпис          = Прямий м'яз живота
|підпис2         = Людина з добре розвинутими прямими м'язами живота
|латинь          = ''Musculus rectus abdominis''
|грей            =
|починається     = від мечоподібного відростка груднини і зовнішньої поверхні хрящів V–VII ребер
|кріпиться       = два пучки м’яза прикріплюються до лобкового гребеня і лобкового симфізу
|кров            =
|нерв            =
|нервовий_корінь =
|дія             =
|антагоніст      = всі глибокі м'язи спини цієї ділянки
}}'''Прямий м'яз живота''' ({{lang-la|musculus rectus abdominis}}) — це парний та плоский [[М'язи|м'яз]], розміщений вертикально, що має стрічкоподібну форму. Обидва прямі м'язи живота розмежовані білою лінією. Прямий м'яз живота розширений вгорі і звужений донизу. [[Морфологія (біологія)|Морфологічною]] особливістю прямого м'яза живота є те, що він складається з окремих частин, з'єднаних між собою сухожилковими переділками (intersectiones tendineae), що зрощені з передньою пластинкою піхви прямого м'яза живота. По своєму ходу м'яз переривається 3–4-ма сухожилковими переділками. Піхва прямого м'яза живота утворена [[апоневроз]]ами бічних м'язів живота.

Перша (верхня) сухожилкова переділка розташована на рівні хряща VIII ребра;

Друга — на середині відстані між першою переділкою і пупком;

Третя — на рівні пупка; четверта (непостійна) — менш виражена, розташована нижче пупка.

== Місця кріплення ==
''Початок:'' від [[Мечоподібний відросток|мечоподібного відростка груднини]] і зовнішньої поверхні хрящів V—VII [[Ребра|ребер]].

''Прикріплення:'' два пучки м'яза прикріплюються до [[лобковий гребінь|лобкового гребеня]] і [[Лобковий симфіз|лобкового симфізу]].

== Функція ==
Згинає хребет, опускає ребра і нахиляє тулуб; при фіксованій грудній клітці піднімає таз. [[Краніальний|Краніальна]] частина м'яза відіграє важливу роль в регулюванні сили [[Дихання|видиху]] під час процесу [[мовлення]].

== Діастаз прямих м'язів живота ==
[[Діастаз прямих м'язів живота]] — це розходження внутрішніх країв цих м'язів на відстань понад 27 мм на рівні пупка, або понад 22 мм на рівні 3 см над пупком внаслідок ослаблення і розтягування білої лінії живота.

== Фотографії ==
<gallery>
File:Illu trunk muscles.jpg|М'язи тулуба
File:2018-10-07 MAG Training at 2018 Summer Youth Olympics (Martin Rulsch) 21.jpg|Гімнаст [[Фелікс Дольсі]], представлений прямий м'яз живота
File:2018-10-05 WAG Training at 2018 Summer Youth Olympics (Martin Rulsch) 410.jpg|Гімнастка. Представлений прямий м'яз живота
</gallery>

== Джерела ==
* Мышцы. Анатомия. Движения. Тестирование / Клаус-Петер Валериус [и др .]; пер. с англ. под ред. М.Б . Цыкунова.— М.: Практическая медицина, 2015.— 432 с .— Доп.тит.л. англ. (С. 136) ISBN 978-5-98811-296-9
* М'ЯЗИ І ФАСЦІЇ ЖИВОТА. ПІХВА ПРЯМОГО М'ЯЗУ ЖИВОТА. ПАХВИННИЙ КАНАЛ. БІЛА ЛІНІЯ ЖИВОТА. https://anatom.ua/
* Анатомія людини. Кравчук С. Ю. — Чернівці, 2007. — 600 с.: іл.
* Rath, A. M., Attali, P., Dumas, J. L., Goldlust, D., Zhang, J.,and Chevrel, J. P. The abdominal linea alba: An anatomoradiologic and biochemical study. Surg. Radiol. Anat. 18: 281, 1996.
* Beer, G.M., Schuster, A., Seifert, B., Manestar, M., Mihic-Probst, D. & Weber, S.A. (2009) The Normal Width of the Linea Alba in Nulliparous Women. Clinical Anatomy. 22(6), pp.706-711.

== Примітки ==
{{reflist}}
{{М'язи тулуба}}
[[Категорія:М'язи тулуба]]

title: Прямий м'яз живота

Латинська назва: Musculus rectus abdominis

М'яз антагоніст: всі глибокі м'язи спини цієї ділянки