text:
# Три ікси 2: Новий рівень
«Три ікси 2: Новий рівень» (англ. XXX 2: State of the Union) — продовження фільму «Три ікси» в жанрі бойовик, знятий американською студією Revolution і Columbia Pictures у 2005 році.

## Сюжет
У Вірджинії власник ранчо виявляє трупи на своїй фермі. Бандити вбивають фермера і з допомогою вибухівки вриваються в бункер АНБ під кінним заводом. Агент Огастус Гіббонс відбивається від непроханих гостей, після чого тікає. Помічник Гіббонса, агент Тобі Шейверс повідомляє йому, що у зв'язку з нападом лейтенанта Алабами Кобба на бункер, на Бора-Бора був вбитий секретний агент Ксандер Кейдж. Щоб знайти йому заміну, Гіббонс зустрічає колишнього офіцера ВМС США Даріуса Стоуна, який відсидів 9 років за непокору наказу, і ламає щелепу міністру оборони генералу Джорджу Декерту.
Гіббонс допомагає Стоуну втекти. Пізніше Стоун зустрічається зі своїм спільником Зіком та його колишньою подругою Лолою Джексон, яка працює в салоні екзотичних автомобілів. Стоуну доручено відновити жорсткий диск, але в ході перестрілки він вислизає від агента Кайла Стіла. Гіббонс зазнає нападу у своєму будинку, де ймовірно був убитий Декертом і Коббом. Щоб отримати інформацію з диска, Стоун зустрічається з інформатором Гіббонса Чарлі Мейвезер і приходить до неї додому, де виявляє тіло вбитого генерала Джека Петтібона.
Стіл входить в особняк і вступає в контакт зі Стоуном, який тікає від поліції. Агент Шейверс зламує Пентагон для отримання планів Декерта. На борту корабля Стоун впроваджується у війська і виявляє Гіббонса, який перебуває у полоні. Присутність Стоуна приводить Мейвезер у готовність, в той час як Гіббонс просить Стоуна тікати. Після отримання планів Стоун сідає в танк і пробиває собі шлях назовні. Він дізнається, що Декерт планує здійснити військовий переворот проти президента США Джеймса Сенфорда.
Під час розмови Стоун показує Стілу плани Декерта. Пізніше Стіл зустрічається з Декертом і розуміє, що Стоун був правий. Він знаходить Стоуна і каже йому, що Декерт хоче вбити Сенфорда та його наступників і обійняти посаду президента.
Стоун, Стіл і Шейверс заручаються підтримкою Зіка та його команди. Разом вони потрапляють у сховок вантажівки з сиром і крадуть звідти зброю. Після автомобільної гонитви їм вдається викрасти танк, і Стоун допомагає Стілу потрапити в Капітолій. У перестрілці Гіббонс вбиває Мейвезер, Декерт і Кобб викрадають Сенфорда, в той час як Стоун готує звернення президента до Конгресу. Лола приїжджає туди на автомобілі, і Стоун використовує її транспорт, щоб потрапити на поїзд. Він знаходить і вбиває Кобба, а Стіл звільняє Сенфорда. Гіббонс вбиває Декерта і знищує поїзд, з якого Стоун падає у воду.
Історія прикрита: Декерта поховали і затаврували як героя. Сенфорд нагороджує Стіла і невідомого солдата (Стоуна) медаллю Пошани, і Стоун повертається до колишнього життя. У відновленій штаб-квартирі АНБ Гіббонс, Стіл і Шейверс обговорюють, хто стане наступним секретним агентом. Гіббонс говорить, що він є ідеальним кандидатом для цієї роботи.

## У ролях
| Актор                | Роль                          |
| -------------------- | ----------------------------- |
| Айс Кьюб             | Даріус Стоун, XXX             |
| Віллем Дефо          | генерал Джордж Декерт         |
| Семюел Л. Джексон    | агент Огастус Юджин Гіббонс   |
| Скотт Спідман        | агент Кайл Крістофер Стіл     |
| Xzibit               | Зік                           |
| Масуїмі Макс         | подруга Зіка                  |
| Пітер Штраусс        | президент Джеймс Сенфорд      |
| Майкл Руф            | агент Тобі Лі Шейверс         |
| Санні Мабрі          | Чарлі Мейвезер                |
| Нона Гей             | Лола Джексон                  |
| Джон Глісон Конноллі | лейтенант Алабама «Бама» Кобб |
| Рамон Де Окампо      | агент Мідовс                  |
| Беррі Сігізмонді     | Бик                           |
| Майкл Дон Еванс      | провідник                     |
| Девід Раунтрі        | агент                         |
| Нед Шмідтке          | генерал Джек Петтібон         |
| Скотт Майкл Морган   | Farmhand                      |
| Кріс Дж. Джонсон     | молодий агент                 |
| Том Госсом молодший  | баптистський проповідник      |
| Стен Селлерс         | бізнесмен                     |
| Пол Коллінз          | директор АНБ Білл Броді       |

title: Три ікси 2: Новий рівень

wikitext:
{{Фільм
| українська назва  = Три ікси 2: Новий рівень
| оригінальна назва = xXx: State of the Union
| жанр              = [[трилер]], [[бойовик]], [[пригоди]], [[Кримінальний фільм|кримінал]]
| режисер           = [[Лі Тамахорі]]
| продюсер          = [[Ніл Х. Моріц]]
[[Роб Коен]]
[[Дерек Дочі]]
[[Тодд Гарнер]]
[[Арні Шмідт]]
| сценарист         = [[Саймон Кінберг]]
[[Річ Вілкс]]
| на основі         =
| актори            = [[Ice Cube|Айс Кьюб]]
[[Віллем Дефо]]
[[Семюел Л. Джексон]]
[[Скотт Спідман]]
| композитор        = [[Марко Белтрамі]]
| оператор          = [[Девід Теттерсолл]]
| художник          = [[Гевін Боке]]
[[Стелла Ваккаро]]
[[Санья Мілкович Гейс]]
[[Гілтон Роузмарін]]
| монтаж            = [[Марк Голдблатт]]
[[Тодд Е. Міллер]]
[[Стівен Розенблюм]]
| кінокомпанія      = Columbia Pictures Corporation
Revolution Studios
Original Film
| дистриб’ютор      =
| тривалість        = 101 хв.
| мова              = [[англійська мова|англійська]]
| країна            = {{USA}}
| рік               = 2005
| дата виходу       =
| кошторис          = 71 млн [[Долар США|$]]<ref>[http://www.the-numbers.com/movie/XXX-State-of-the-Union#tab=summary Три ікси 2: Новий рівень] {{ref-en}}. The Numbers.</ref>
| касові збори      =
| ідентифікатор     = 0329774
| сайт              =
| попередній        = [[Три ікси]]
| наступний         = [[Три ікси: Реактивізація]]
| зображення= Xxx2poster.jpg
}}

'''«Три ікси 2: Новий рівень»''' ({{lang-en | XXX 2: State of the Union}}) — продовження фільму «[[Три ікси]]» в жанрі [[бойовик (кіножанр)|бойовик]], знятий [[Сполучені Штати Америки|американською]] студією Revolution і [[Columbia Pictures]] у [[2005 рік у кіно|2005 році]].

== Сюжет ==
У [[Вірджинія|Вірджинії]] власник ранчо виявляє трупи на своїй фермі. Бандити вбивають фермера і з допомогою вибухівки вриваються в бункер [[Агентство національної безпеки|АНБ]] під кінним заводом. Агент Огастус Гіббонс відбивається від непроханих гостей, після чого тікає. Помічник Гіббонса, агент Тобі Шейверс повідомляє йому, що у зв'язку з нападом лейтенанта Алабами Кобба на бункер, на [[Бора-Бора]] був вбитий секретний агент Ксандер Кейдж. Щоб знайти йому заміну, Гіббонс зустрічає колишнього офіцера [[Військово-морські сили США|ВМС США]] Даріуса Стоуна, який відсидів 9 років за непокору наказу, і ламає щелепу міністру оборони генералу Джорджу Декерту.

Гіббонс допомагає Стоуну втекти. Пізніше Стоун зустрічається зі своїм спільником Зіком та його колишньою подругою Лолою Джексон, яка працює в салоні екзотичних автомобілів. Стоуну доручено відновити [[жорсткий диск]], але в ході перестрілки він вислизає від агента Кайла Стіла. Гіббонс зазнає нападу у своєму будинку, де ймовірно був убитий Декертом і Коббом. Щоб отримати інформацію з диска, Стоун зустрічається з інформатором Гіббонса Чарлі Мейвезер і приходить до неї додому, де виявляє тіло вбитого генерала Джека Петтібона.

Стіл входить в особняк і вступає в контакт зі Стоуном, який тікає від поліції. Агент Шейверс зламує [[Пентагон]] для отримання планів Декерта. На борту [[USS Independence (CV-62)|корабля]] Стоун впроваджується у війська і виявляє Гіббонса, який перебуває у полоні. Присутність Стоуна приводить Мейвезер у готовність, в той час як Гіббонс просить Стоуна тікати. Після отримання планів Стоун сідає в танк і пробиває собі шлях назовні. Він дізнається, що Декерт планує здійснити [[військовий переворот]] проти президента США Джеймса Сенфорда.

Під час розмови Стоун показує Стілу плани Декерта. Пізніше Стіл зустрічається з Декертом і розуміє, що Стоун був правий. Він знаходить Стоуна і каже йому, що Декерт хоче вбити Сенфорда та його наступників і обійняти посаду президента.

Стоун, Стіл і Шейверс заручаються підтримкою Зіка та його команди. Разом вони потрапляють у сховок вантажівки з сиром і крадуть звідти зброю. Після автомобільної гонитви їм вдається викрасти танк, і Стоун допомагає Стілу потрапити в [[Капітолій (Вашингтон)|Капітолій]]. У перестрілці Гіббонс вбиває Мейвезер, Декерт і Кобб викрадають Сенфорда, в той час як Стоун готує звернення президента до [[Конгрес США|Конгресу]]. Лола приїжджає туди на автомобілі, і Стоун використовує її транспорт, щоб потрапити на поїзд. Він знаходить і вбиває Кобба, а Стіл звільняє Сенфорда. Гіббонс вбиває Декерта і знищує поїзд, з якого Стоун падає у воду.

Історія прикрита: Декерта поховали і затаврували як героя. Сенфорд нагороджує Стіла і невідомого солдата (Стоуна) [[Медаль Пошани (США)|медаллю Пошани]], і Стоун повертається до колишнього життя. У відновленій штаб-квартирі АНБ Гіббонс, Стіл і Шейверс обговорюють, хто стане наступним секретним агентом. Гіббонс говорить, що він є ідеальним кандидатом для цієї роботи.

== У ролях ==
{{ВРоляхВерх}}
{{УРолях|[[Ice Cube|Айс Кьюб]]||Даріус Стоун, XXX}}
{{УРолях|[[Віллем Дефо]]||генерал Джордж Декерт}}
{{УРолях|[[Семюел Л. Джексон]]||агент Огастус Юджин Гіббонс}}
{{УРолях|[[Скотт Спідман]]||агент Кайл Крістофер Стіл}}
{{УРолях|[[Xzibit]]||Зік}}
{{УРолях|[[Масуїмі Макс]]||подруга Зіка}}
{{УРолях|[[Пітер Штраусс]]||президент Джеймс Сенфорд}}
{{УРолях|[[Майкл Руф]]||агент Тобі Лі Шейверс}}
{{УРолях|[[Санні Мабрі]]||Чарлі Мейвезер}}
{{УРолях|[[Нона Гей]]||Лола Джексон}}
{{УРолях|[[Джон Глісон Конноллі]]||лейтенант Алабама «Бама» Кобб}}
{{УРолях|[[Рамон Де Окампо]]||агент Мідовс}}
{{УРолях|[[Беррі Сігізмонді]]||Бик}}
{{УРолях|[[Майкл Дон Еванс]]||провідник}}
{{УРолях|[[Девід Раунтрі]]||агент}}
{{УРолях|[[Нед Шмідтке]]||генерал Джек Петтібон}}
{{УРолях|[[Скотт Майкл Морган]]||Farmhand}}
{{УРолях|[[Кріс Дж. Джонсон]]||молодий агент}}
{{УРолях|[[Том Госсом молодший]]||баптистський проповідник}}
{{УРолях|[[Стен Селлерс]]||бізнесмен}}
{{УРолях|[[Пол Коллінз]]||директор АНБ Білл Броді}}
{{ВРоляхНиз}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [https://web.archive.org/web/20081202034417/http://www.sonypictures.com/movies/triplex2/ Офіційний сайт]
* {{imdb title|0329774}}
* {{Amg movie|291135}}
* {{Rotten-tomatoes|id=xxx2_state_of_the_union}}
* {{metacritic film|id=xxxstateoftheunion}}
* {{mojo title|id=xxx2}}
* [https://web.archive.org/web/20071215232222/http://www.moviehole.net/news/20050427_5525.html Інтрев'ю Віллем Дефо про фільм XXX−2] (dead link)

{{Три ікси}}

[[Категорія:Фільми США 2005]]
[[Категорія:Фільми англійською мовою]]
[[Категорія:Пригодницькі фільми США]]
[[Категорія:Фільми-бойовики США]]
[[Категорія:Фільми-трилери США]]
[[Категорія:Кримінальні фільми США]]
[[Категорія:Фільми-сиквели]]
[[Категорія:Фільми про потяги]]
[[Категорія:Фільми Columbia Pictures]]
[[Категорія:Фільми Original Film]]
[[Категорія:Фільми, зняті в Балтиморі]]
[[Категорія:Три ікси]]

title: xXx: State of the Union

Жанр: трилер, бойовик, пригоди, кримінал

Режисер: Лі Тамахорі

Продюсер: Ніл Х. Моріц · Роб Коен · Дерек Дочі · Тодд Гарнер · Арні Шмідт

Сценарист: Саймон Кінберг · Річ Вілкс

У головних · ролях: Айс Кьюб · Віллем Дефо · Семюел Л. Джексон · Скотт Спідман

Оператор: Девід Теттерсолл

Композитор: Марко Белтрамі

Монтаж: Марк Голдблатт · Тодд Е. Міллер · Стівен Розенблюм

Художник: Гевін Боке · Стелла Ваккаро · Санья Мілкович Гейс · Гілтон Роузмарін

Кінокомпанія: Columbia Pictures Corporation · Revolution Studios · Original Film

Дистриб'ютор: Columbia Pictures і Netflix

Мова: англійська

Країна: США

Кошторис: 71 млн $

Попередній: Три ікси

Наступний: Три ікси: Реактивізація


text:
# Малець Ганна В'ячеславівна
Малець Ганна В'ячеславівна (*6 квітня 1976, Київ) — українська перекладачка. Перекладає переважно з французької. Член Національної Спілки письменників України з 2004 року. Лауреат премії Григорія Сковороди.

## Біографія
Ганна Малець народилася 6 квітня 1976 року в Києві. Закінчила філологічний факультет Київського державного університету імені Т. Г. Шевченка. Працює перекладачем переважно для видавництва «Пульсари». Переклала з французької твори Наталі Саррот, Марселя Еме, Мішеля Бютора, Марселя Паньоля, Франсуази Малле-Жоріс, Патріка Модіано. У 2004 році «Спеціальним заохоченням» журі премії Сковороди було відзначено її переклад книги Мішеля Бютора «Переміна» («Пульсари», Київ). У 2007 році Галина Малець була відзначена Премією Сковороди за найкращий переклад з французької за переклад книги «Атласний черевичок» Поля Клоделя («Кайрос», Київ), а в 2009 році була удостоєна особливої відзнаки журі тієї самої премії за переклад книги «Характери» Жана де Лабрюєра (Пульсари, 2009). У 2011 році також була удостоєна спеціальної відзнаки Премії Сковороди за переклад книги Ірен Неміровської «Вино самотності», вид. Пульсари (Київ).

wikiname: ukwiki

title: Малець Ганна В'ячеславівна

in_language: uk

wikitext:
{{письменник}}
'''Малець Ганна В'ячеславівна''' (*[[6 квітня]] [[1976]], [[Київ]]) — українська перекладачка. Перекладає переважно з [[французька література|французької]]. Член [[Національна спілка письменників України|Національної Спілки письменників України]] з [[2004]] року. Лауреат [[Премія Сковороди|премії Григорія Сковороди]].

== Біографія ==
Ганна Малець народилася [[6 квітня]] [[1976]] року в Києві. Закінчила філологічний факультет [[Київський університет|Київського державного університету імені Т. Г. Шевченка]]. Працює перекладачем переважно для видавництва «Пульсари». Переклала з французької твори [[Наталі Саррот]], [[Марсель Еме|Марселя Еме]], [[Мішель Бютор|Мішеля Бютора]], [[Марсель Паньоль|Марселя Паньоля]], [[Франсуаза Малле-Жоріс|Франсуази Малле-Жоріс]], [[Патрік Модіано|Патріка Модіано]]. У 2004 році «Спеціальним заохоченням» журі премії Сковороди було відзначено її переклад книги Мішеля Бютора «Переміна» («Пульсари», Київ). У 2007 році Галина Малець була відзначена [[Премія Сковороди|Премією Сковороди]] за найкращий переклад з французької за переклад книги «Атласний черевичок» [[Поль Клодель|Поля Клоделя]] («Кайрос», Київ), а в 2009 році була удостоєна особливої відзнаки журі тієї самої премії за переклад книги «Характери» [[Жан де Лабрюєр|Жана де Лабрюєра]] (Пульсари, 2009). У 2011 році також була удостоєна спеціальної відзнаки Премії Сковороди за переклад книги [[Ірен Немировська|Ірен Неміровської]] «Вино самотності», вид. [[Пульсари (видавництво)|Пульсари]] (Київ).

== Посилання ==
* ''П. М. Перебийніс''. [http://esu.com.ua/search_articles.php?id=61139 Малець Ганна В'ячеславівна] // {{ЕСУ}}
* [https://web.archive.org/web/20130128075815/http://www.nspu.org.ua/dovidnyk/М Довідник НСПУ]
* [http://www.ambafrance-ua.org/-Programa-spriyannya-vidavnichiij Програма сприяння видавничій справі "Сковорода"]

[[Категорія:Українські перекладачки]]
[[Категорія:Випускники філологічного факультету Київського університету]]
[[Категорія:Члени НСПУ]]
[[Категорія:Французько-українські перекладачі]]
[[Категорія:Народились 6 квітня]]
[[Категорія:Народились 1976]]
[[Категорія:Уродженці Києва]]

title: Малець Ганна В'ячеславівна

Народилася: 6 квітня 1976 (48 років) · Київ, Українська РСР, СРСР

Країна: Україна

Діяльність: перекладачка

Alma mater: Філологічний факультет Київського університету

Членство: Національна спілка письменників України

Батько: Малець В'ячеслав Михайлович


text:
# Хвилівка вербова
Хвилівка вербова (Leucoma salicis) — вид метеликів з родини еребід (Erebidae).

## Поширення
Вид поширений в Європі та Азії від Великої Британії до Японії. У 1920-х роках завезений до Північної Америки.

## Характеристика
Метелики досягають розмаху крил від 37 до 50 мм. Все їхнє тіло і крила чисто білого кольору. Лише ноги поперемінно окільцьовані чорним і білим кільцями. Антени самців довгі, тоді як антени самиць короткі.
Довжина гусениць становить приблизно 40 мм. Вони дуже яскраво забарвлені. Основний колір сіро-блакитний, але його видно лише з боків. Спина широко чорна і має дуже великі білуваті плями, які поширюються між сегментами, а іноді зростаються. По краю між сіро-блакитним і чорним кольором є дрібніші білуваті плями. Крім того, тіло оснащене численними точковими бородавками, розташованими посередині сегментів. Вони темно-рудого кольору, менші з боків, ніж ліворуч і праворуч на спині, і мають більш-менш довгі світло-жовтуваті волоски.

## Спосіб життя
Імаго трапляються в другій половині червня і липні. Самиці відкладають яйця на стовбури дерев або нижню сторону листя і покривають їх пінистим секретом, який твердне на повітрі. Живляться листям верби та тополі. Зимують гусениці і яйця. Ранньою весною гусениці, що перезимували, починають живитися бруньками. Після живлення гусениця оточує себе ніжним покривом, а лялечка розвивається в тріщинах кори, на гілочках або між листям.

title: Хвилівка вербова

wikitext:
{{Картка:Таксономія
| name = Хвилівка вербова
| image = White Satin (53006342346).jpg
| image_caption =
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Членистоногі]] (Arthropoda)
| classis = [[Комахи]] (Insecta)
| ordo = [[Лускокрилі]] (Lepidoptera)
| familia = [[Еребіди]] (Erebidae)
| genus = ''[[Leucoma]]''
| species = '''Хвилівка вербова'''
| binomial = ''Leucoma salicis''
| binomial_authority = ([[Карл Лінней|Linnaeus]], [[10th edition of Systema Naturae|1758]])
| wikispecies = Leucoma salicis
}}

'''Хвилівка вербова''' (''Leucoma salicis'') — вид [[Лускокрилі|метеликів]] з родини [[Еребіди|еребід]] (Erebidae).

== Поширення ==
Вид поширений в [[Європа|Європі]] та [[Азія|Азії]] від [[Велика Британія|Великої Британії]] до [[Японія|Японії]]. У 1920-х роках завезений до [[Північна Америка|Північної Америки]].

== Характеристика ==
[[File:Leucoma salicis larva beentree.jpg|міні|ліворуч|200пкс|Гусениця]]
Метелики досягають розмаху крил від 37 до 50 мм. Все їхнє тіло і крила чисто білого кольору. Лише ноги поперемінно окільцьовані чорним і білим кільцями. Антени самців довгі, тоді як антени самиць короткі.

Довжина гусениць становить приблизно 40 мм. Вони дуже яскраво забарвлені. Основний колір сіро-блакитний, але його видно лише з боків. Спина широко чорна і має дуже великі білуваті плями, які поширюються між сегментами, а іноді зростаються. По краю між сіро-блакитним і чорним кольором є дрібніші білуваті плями. Крім того, тіло оснащене численними точковими бородавками, розташованими посередині сегментів. Вони темно-рудого кольору, менші з боків, ніж ліворуч і праворуч на спині, і мають більш-менш довгі світло-жовтуваті волоски.

== Спосіб життя ==
Імаго трапляються в другій половині червня і липні. Самиці відкладають яйця на стовбури дерев або нижню сторону листя і покривають їх пінистим секретом, який твердне на повітрі. Живляться листям [[верба|верби]] та [[тополя|тополі]]. Зимують гусениці і яйця. Ранньою весною гусениці, що перезимували, починають живитися бруньками. Після живлення гусениця оточує себе ніжним покривом, а лялечка розвивається в тріщинах кори, на гілочках або між листям.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [https://ukmoths.org.uk/show.php?id=1532 White satin moth at ''UKMoths'']
* [https://web.archive.org/web/20160303213607/http://www.faunaeur.org/full_results.php?id=447126 ''Fauna Europaea'']
* {{cite web |last=Savela |first=Markku |url=http://www.nic.funet.fi/pub/sci/bio/life/insecta/lepidoptera/ditrysia/noctuoidea/lymantriidae/leucoma/#salicis |title=''Leucoma salicis'' (Linnaeus, 1758) |website=Lepidoptera and Some Other Life Forms |accessdate=3 квітня 2019}}
* [http://www.lepiforum.de/lepiwiki.pl?Leucoma_Salicis ''Lepiforum e.V.'']

{{Taxonbar|from=Q45030}}
{{Authority control}}

{{butterfly-stub}}
[[Категорія:Еребіди]]
[[Категорія:Лускокрилі Азії]]
[[Категорія:Лускокрилі Європи]]
[[Категорія:Комахи Північної Америки]]
[[Категорія:Тварини, описані 1758]]

title: ?Хвилівка вербова

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Членистоногі (Arthropoda)

Клас: Комахи (Insecta)

Ряд: Лускокрилі (Lepidoptera)

Родина: Еребіди (Erebidae)

Рід: Leucoma

Вид: Хвилівка вербова

Вікісховище: Leucoma salicis

Віківиди: Leucoma salicis


text:
# Monotrematum
Monotrematum sudamericanum — вимерлий однопрохідний вид з палеоценової (Пелігран) формації Саламанка в Патагонії, Аргентина. Це єдиний однопрохідний, знайдений за межами Океанії.

## Таксономія
Вид, описаний у 1992 році та віднесений до нового роду Monotrematum як тип. На даний момент це єдиний відомий вид роду. Автори порівняли свій викопний матеріал з родом Obdurodon, видом орніторинхів, який вперше був виявлений на австралійських викопних місцях у 1975 році.

## Опис
Monotrematum sudamericanum відомий лише з двох нижніх і одного верхнього качкоподібних зубів. Це єдиний відомий неавстралійський орніторінхід. Головною відмінністю, окрім континенту та віку, є його розмір: зуби Monotrematum приблизно вдвічі більші, ніж у інших подібних видів спорідненого роду Obdurodon. Зуби M. sudamericanum зараз знаходяться в колекціях Museo de La Plata та Museo Paleontológico Egidio Feruglio, обидва в Аргентині.

title: Monotrematum

wikitext:
{{Speciesbox
| fossil_range = [[данський ярус]], ~{{Fossil range|61}}
| image = Monotrematum sudamericanum.jpg
| image_caption = Художня реконструкція подібної на ''Obdurodon'' тварини
| genus = Monotrematum
| parent_authority = Pascual ''et al.'' 1992
| species = sudamericanum
| authority = Pascual ''et al.'' 1992
}}
'''''Monotrematum sudamericanum''''' — вимерлий однопрохідний вид з палеоценової (Пелігран) формації Саламанка в Патагонії, [[Аргентина]]<ref>[http://www.fossilworks.org/cgi-bin/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=166671 ''Monotrematum''] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220408201628/http://www.fossilworks.org/cgi-bin/bridge.pl?a=taxonInfo&taxon_no=166671 |date=2022-04-08 }} at [[Fossilworks]].org</ref>. Це єдиний однопрохідний, знайдений за межами Океанії.

== Таксономія ==
Вид, описаний у 1992 році та віднесений до нового роду Monotrematum як тип. На даний момент це єдиний відомий вид роду. Автори порівняли свій викопний матеріал з родом Obdurodon, видом орніторинхів, який вперше був виявлений на австралійських викопних місцях у 1975 році.

== Опис ==
Monotrematum sudamericanum відомий лише з двох нижніх і одного верхнього качкоподібних зубів. Це єдиний відомий неавстралійський орніторінхід. Головною відмінністю, окрім континенту та віку, є його розмір: зуби Monotrematum приблизно вдвічі більші, ніж у інших подібних видів спорідненого роду Obdurodon. Зуби M. sudamericanum зараз знаходяться в колекціях Museo de La Plata та Museo Paleontológico Egidio Feruglio, обидва в Аргентині<ref name= "Pascual1992">{{cite journal|last1= Pascual|first1= R.|last2= Archer|first2= M.|last3= Jaureguizar|first3= E.O.|last4= Prado|first4= J.L.|last5= Godthelp|first5= H.|last6= Hand|first6= S.J.|title= First discovery of monotremes in South America |journal= Nature|volume= 356|issue= 6371|year= 1992|pages= 704–706|doi= 10.1038/356704a0}}</ref><ref name= "Pascual2002">{{cite journal |last1= Pascual|first1= R.|last2= Goin|first2= F.J.|last3= Balarino|first3= L.|last4= Sauthier|first4= D.E.U.|title= New data on the Paleocene monotreme ''Monotrematum sudamericanum'', and the convergent evolution of triangulate molars|journal= Acta Palaeontologica Polonica|volume= 47|issue= 3|pages= 487–492|date= 2002|url= https://www.app.pan.pl/archive/published/app47/app47-487.pdf |access-date= 2020-01-21}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Ссавці|Y.}}
{{Taxonbar|from=Q782618}}

[[Категорія:Роди ссавців]]
[[Категорія:Фауна палеоцену]]

title: Біологічна класифікація

Тип: Хордові (Chordata)

Клада: Синапсиди (Synapsida)

Клас: Ссавці (Mammalia)

Ряд: Однопрохідні (Monotremata)

Родина: Качконосові (Ornithorhynchidae)

Рід: †Monotrematum · Pascual et al. 1992

Вид: †M. sudamericanum

title: Біноміальна назва

Біноміальна назва: †Monotrematum sudamericanum · Pascual et al. 1992


text:
# Chalazion
Chalazion — рід грибів. Назва вперше опублікована 1975 року.

## Класифікація
До роду Chalazion відносять 3 види:
- Chalazion erinaceum
- Chalazion helveticum
- Chalazion sociabile

title: Chalazion

wikitext:
{{заголовок курсивом}}
{{Taxobox
| image =
| image_width = 250px
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Гриби]] (Fungi)
| divisio = [[Аскомікотові гриби]] (''Ascomycota'')
| classis = [[Пецицоміцети]] (''Pezizomycetes'')
| ordo = [[Пецицеві (порядок)]] (''Pezizales'')
| familia =
| genus = '''Chalazion'''
| genus_authority = Dissing & Sivertsen
| synonyms =
}}
'''Chalazion''' — рід грибів. Назва вперше опублікована 1975 року.<ref>{{Cite web|url=http://www.mycobank.org/BioloMICS.aspx?TableKey=14682616000000067&Rec=94243&Fields=All|title=Chalazion|website=www.mycobank.org|accessdate=2019-05-01|archive-date=2 січня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200102123203/http://www.mycobank.org/BioloMICS.aspx?TableKey=14682616000000067&Rec=94243&Fields=All}}</ref>

== Класифікація ==
До роду ''Chalazion'' відносять 3 види:
* ''[[Chalazion erinaceum]]''
* ''[[Chalazion helveticum]]''
* ''[[Chalazion sociabile]]''

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* Dissing, H.; Sivertsen, S. 1975. Operculate Discomycetes from Rana (Norway). 1. Chalazion sociabile gen. nov., sp. nov. Norwegian Journal of Botany. 22(1):1-4 - P.1

{{мікологія-доробити}}

{{Портали|Біологія}}

{{Ізольована стаття}}
[[Категорія:Роди грибів]]
[[Категорія:Пецицоміцети]]

title: ?Chalazion

Домен: Еукаріоти (Eukaryota)

Царство: Гриби (Fungi)

Відділ: Аскомікотові гриби (Ascomycota)

Клас: Пецицоміцети (Pezizomycetes)

Порядок: Пецицеві (порядок) (Pezizales)

Рід: Chalazion · Dissing & Sivertsen


text:
# Список найвідвідуваніших художніх музеїв світу (2014)
Список найвідвідуваніших художніх музеїв світу (2014) перераховує ті сто музеїв, що користуються найбільшим інтересом серед відвідувачів музеїв і галерей, експозиції яких, головним чином складаються з творів художнього мистецтва. Під художнім мистецтвом розуміються скульптура, живопис, графіка, фотомистецтво і декоративно-прикладне мистецтво.
У список не включено туристичні пам'ятки, які в чистому вигляді художніми музеями не є (наприклад Заборонене місто в Пекіні), також в список не включено музеї, експозиції яких частково мають в розпорядженні витвори художнього мистецтва, але головним чином є спеціалізованими музеями присвяченими конкретній тематиці (наприклад Музей природознавства в Лондоні).
Список складено за даними міжнародного художнього журналу The Art Newspaper, який щороку друкує схожі списки. Даний список побудований за даними за 2014 рік.
Найбільшу представленність у списку мають музеї розташовані в США — 18 і Великої Британії — 14, далі йдуть Іспанія (9) і Франція (8), услід з 6 музеями знаходяться Бразилія і з 5 музеями, Росія, Австралія і Південна Корея. Найбільшу кількість відвідувачів в рік мають музеї Великої Британії — понад 30 млн чоловік.
Найбільше музеїв зі списку знаходяться у Лондоні — 11 і Парижі — 7, по 4 музеї знаходяться в Берліні, Мадриді і Токіо.
Більшість музеїв, відмічених в списку, розташовуються на території Європейського континенту — 55, на території Північної Америки — 22 музеї, Азії — 12 музеїв, Південної Америки — 6, Австралії — 5; музеї Африки в списку не представлені.
| №   | Назва                                                                                | Місто           | Країна          | Рік заснування | Відвідувачів на рік | Фотографія |
| --- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | --------------- | --------------- | -------------- | ------------------- | ---------- |
| 1   | Лувр                                                                                | Париж           | Франція         | 1792           | 9260000             |            |
| 2   | Британський музей                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1753           | 6695213             |            |
| 3   | Лондонська національна галерея                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1824           | 6416724             |            |
| 4   | Метрополітен-музей                                                                                | Нью-Йорк        | США             | 1870           | 6162147             |            |
| 5   | Музеї Ватикану                                                                                | Ватикан (Рим)   | Ватикан         | 1506           | 5891332             |            |
| 6   | Тейт Модерн                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 2000           | 5785427             |            |
| 7   | Музей імператорського палацу                                                                                | Тайбей          | Тайвань         | 1965           | 5402325             |            |
| 8   | Національна галерея мистецтва                                                                                | Вашингтон       | США             | 1937           | 3892459             |            |
| 9   | Національний центральний музей                                                                                | Сеул            | Південна Корея  | 1945           | 3536677             |            |
| 10  | Музей Орсе                                                                                | Париж           | Франція         | 1968           | 3500000             |            |
| 11  | Державний музей сучасного мистецтва                                                                                | Париж           | Франція         | 1947           | 3450000             |            |
| 12  | Національний фольклорний музей Кореї                                                                                | Сеул            | Південна Корея  | 1945           | 3271017             |            |
| 13  | Державний Ермітаж                                                                                | Санкт-Петербург | Росія           | 1764           | 3247956             |            |
| 14  | Музей Вікторії та Альберта                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1852           | 3180450             |            |
| 15  | Музей сучасного мистецтва (Нью-Йорк)                                                                                | Нью-Йорк        | США             | 1929           | 3018266             |            |
| 16  | Центр мистецтв королеви Софії                                                                                | Мадрид          | Іспанія         | 1992           | 2673745             |            |
| 17  | Прадо                                                                                | Мадрид          | Іспанія         | 1819           | 2536844             |            |
| 18  | Сомерсет-хаус                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1776           | 2463201             |            |
| 19  | Державний музей                                                                                | Амстердам       | Нідерланди      | 1800           | 2450000             |            |
| 20  | Культурний центр Банка Бразилії                                                                                | Ріо-де-Жанейро  | Бразилія        | 1989           | 2399832             |            |
| 21  | Національний центр мистецтв                                                                                | Токіо           | Японія          | 2007           | 2384415             |            |
| 22  | Національна портретна галерея                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1856           | 2062502             |            |
| 23  | Національна галерея Вікторії і Центр Яна Поттера                                                                            | Мельбурн        | Австралія       | 1861           | 2035033             |            |
| 24  | Шанхайський музей                                                                                | Шанхай          | КНР             | 1952           | 2000977}}           |            |
| 25  | Музей цивілізацій Європи і Середземномор'я                                                                                | Марсель         | Франція         | 2013           | 1996154             |            |
| 26  | Уффіці                                                                                | Флоренція       | Італія          | 1581           | 1935901             |            |
| 27  | Токійський національний музей                                                                                | Токіо           | Японія          | 1872           | 1914880             |            |
| 28  | Національна галерея Шотландії, Національна портретна галерея Шотландії, Шотландська національна галерея сучасного мистецтва | Единбург        | Велика Британія | 1859           | 1914776             |            |
| 29  | Московський Кремль                                                                                | Москва          | Росія           | 1547           | 1903543             |            |
| 30  | Інститут Томі Отаке                                                                                | Сан-Паулу       | Бразилія        | 2001           | 1864022             |            |
| 31  | Великий палац                                                                                | Париж           | Франція         | 1900           | 1855346             |            |
| 32  | Музей Гетті і Вілла Гетті                                                                                | Лос-Анджелес    | США             | 1954           | 1788646             |            |
| 33  | Національний музей Шотландії                                                                                | Единбург        | Велика Британія | 1866           | 1639574             |            |
| 34  | Музей Вінсента Ван Гога                                                                                | Амстердам       | Нідерланди      | 1973           | 1608849             |            |
| 35  | Музей образотворчих мистецтв Сан-Франциско і Музей Легіона честі                                                            | Сан-Франциско   | США             | 1895           | 1586480             |            |
| 36  | Музей Сумая                                                                                | Мехіко          | Мексика         | 2011           | 1528851             |            |
| 37  | Музей на набережній Бранлі                                                                                | Париж           | Франція         | 2006           | 1495817             |            |
| 38  | Культурний центр Банка Бразилії                                                                                | Бразиліа        | Бразилія        | 2000           | 1476744             |            |
| 39  | Галерея Саатчі                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1985           | 1430672             |            |
| 40  | Чиказький інститут мистецтв                                                                                | Чикаго          | США             | 1893           | 1424105             |            |
| 41  | Новий музей Акрополя                                                                                | Афіни           | Греція          | 2009           | 1377405             |            |
| 42  | Державна Третьяковська галерея                                                                                | Москва          | Росія           | 1856           | 1376639             |            |
| 43  | Тейт Британія                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1897           | 1357878             |            |
| 44  | Австралійський центр рухомого зображення                                                                                | Мельбурн        | Австралія       | 2002           | 1353718             |            |
| 45  | Палац дожів                                                                                | Венеція         | Італія          | 1340           | 1343123             |            |
| 46  | Галерея витончених мистецтв                                                                                | Флоренція       | Італія          | 1784           | 1335673             |            |
| 47  | Театр-музей Далі                                                                                | Фігерас         | Іспанія         | 1974           | 1297311             |            |
| 48  | Художня галерея Квінсленда і Галерея сучасного мистецтва Квінсленда                                                         | Брисбен         | Австралія       | 1895 і 2006    | 1290497             |            |
| 49  | Державний музей Кьонджу                                                                                | Кьонджу         | Південна Корея  | 1910           | 1253356             |            |
| 50  | Музей мистецтв округу Лос-Анджелес                                                                                | Лос-Анджелес    | США             | 1910           | 1241937             |            |
| 51  | Державний Російський музей                                                                                | Санкт-Петербург | Росія           | 1895           | 1240000}}           |            |
| 52  | Національна портретна галерея                                                                                | Вашингтон       | США             | 1962           | 1156194             |            |
| 53  | Музей витончених мистецтв                                                                                | Бостон          | США             | 1870           | 1132206             |            |
| 54  | Художня галерея і музей Келвінгроув                                                                                | Глазго          | Велика Британія | 1901           | 1121995             |            |
| 55  | Національний музей сучасного мистецтва                                                                                | Сеул            | Південна Корея  | 1969           | 1081615             |            |
| 56  | Галерея Бельведер                                                                                | Відень          | Австрія         | 1903           | 1075178             |            |
| 57  | Музей Соломона Гуггенхайма                                                                                | Нью-Йорк        | США             | 1937           | 1046585             |            |
| 58  | Музей Гуггенгайма в Більбао                                                                                | Більбао         | Іспанія         | 1997           | 1011363             |            |
| 59  | Монреальський музей витончених мистецтв                                                                                | Монреаль        | Канада          | 1860           | 1009648             |            |
| 60  | Музей Тиссена-Борнемісса                                                                                | Мадрид          | Іспанія         | 1992           | 1004470             |            |
| 61  | Пергамський музей                                                                                | Берлін          | Німеччина       | 1910           | 995000              |            |
| 62  | Державний музей образотворчих мистецтв імені О. С. Пушкіна                                                                  | Москва          | Росія           | 1912           | 979386}}            |            |
| 63  | Культурний республіканський комплекс                                                                                | Бразиліа        | Бразилія        | 1960           | 972213              |            |
| 64  | Музей витончених мистецтв                                                                                | Хьюстон         | США             | 1900           | 945405              |            |
| 65  | Королівський музей Онтаріо                                                                                | Торонто         | Канада          | 1912           | 934384              |            |
| 66  | Музей Пікассо                                                                                | Барселона       | Іспанія         | 1963           | 919814              |            |
| 67  | Імперський військовий музей                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1917           | 914774              |            |
| 68  | Серпентайн                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1970           | 912746              |            |
| 69  | Центр сучасного мистецтва Улленс                                                                                | Пекін           | КНР             | 2007           | 851347              |            |
| 70  | Художній музей Морі                                                                                | Токіо           | Японія          | 2003           | 847891              |            |
| 71  | Культурний центр Банка Бразилії                                                                                | Сан-Паулу       | Бразилія        | 2001           | 844792              |            |
| 72  | Художній музей Сієтла Музей азійського мистецтва Олімпійський парк скульптур                                                | Сієтл           | США             | 1933           | 832437              |            |
| 73  | Королівська академія мистецтв                                                                                | Лондон          | Велика Британія | 1768           | 824793              |            |
| 74  | Міський музей                                                                                | Амстердам       | Нідерланди      | 1874           | 811000              |            |
| 75  | Музей Оранжері                                                                                | Париж           | Франція         | 1852           | 800000              |            |
| 76  | Музей історії мистецтв                                                                                | Відень          | Австрія         | 1891           | 798524              |            |
| 77  | Будинок Мартіна Гропіуса                                                                                | Берлін          | Німеччина       | 1966           | 780000              |            |
| 78  | Німецький історичний музей                                                                                | Берлін          | Німеччина       | 1987           | 778766              |            |
| 79  | Кайша-форум Барселона                                                                                | Барселона       | Іспанія         | 2002           | 775068              |            |
| 80  | Національний музей сучасного мистецтва                                                                                | Квачхон         | Південна Корея  | 1969           | 763687              |            |
| 81  | Музей Ізраїлю                                                                                | Єрусалім        | Ізраїль         | 1965           | 760696              |            |
| 82  | Художня галерея Онтаріо                                                                                | Торонто         | Канада          | 1900           | 757462              |            |
| 83  | Токійський палац                                                                                | Париж           | Франція         | 1937           | 756000              |            |
| 84  | Національний музей західного мистецтва                                                                                | Токіо           | Японія          | 1959           | 753428              |            |
| 85  | Бібліотека Гантінгтона                                                                                | Сан-Марино      | США             | 1919           | 738483              |            |
| 86  | Національний музей мистецтва Каталонії                                                                                | Барселона       | Іспанія         | 1990           | 718230              |            |
| 87  | Інститут мистецтв Міннеаполіса                                                                                | Міннеаполіс     | США             | 1883           | 698467              |            |
| 88  | Кайша-форум Мадрид                                                                                | Мадрид          | Іспанія         | 2008           | 696592              |            |
| 89  | Художня галерея Південної Австралії                                                                                | Аделаїда        | Австралія       | 1881           | 690637              |            |
| 90  | Королевські музеї витончених мистецтв                                                                                | Брюссель        | Бельгія         | 1801           | 682130              |            |
| 91  | Музей мистецтв Далласа                                                                                | Даллас          | США             | 1903           | 668000              |            |
| 92  | Національна галерея Австралії                                                                                | Канберра        | Австралія       | 1967           | 660374              |            |
| 93  | Парк садів і скульптур Фредеріка Меєра                                                                                | Гранд-Рапідс    | США             | 1995           | 654167              |            |
| 94  | Луїзіана                                                                                | Хумлебек        | Данія           | 1958           | 647857              |            |
| 95  | Музей мистецтв Філадельфії                                                                                | Філадельфія     | США             | 1876           | 643096              |            |
| 96  | Національний музей Кракова                                                                                | Краков          | Польща          | 1879           | 641013              |            |
| 97  | Культурний центр Банка Бразилії                                                                                | Белу-Орізонті   | Бразилія        | 2013           | 633253              |            |
| 98  | Новий музей                                                                                | Берлін          | Німеччина       | 1855           | 633000              |            |
| 99  | Стамбульський музей сучасного мистецтва                                                                                | Стамбул         | Туреччина       | 2004           | 632900              |            |
| 100 | Детройтський інститут мистецтв                                                                                | Детройт         | США             | 1885           | 629909              |            |

## Ресурси Інтернету
- Visitor Figures 2014: The grand totals: exhibition and museum attendance numbers worldwide (PDF). The Art Newspaper. Архів оригіналу (PDF) за 4 квітня 2016. Процитовано 6 жовтня 2016.

wikitext:
'''Список найвідвідуваніших художніх музеїв світу (2014)''' перераховує ті сто музеїв, що користуються найбільшим інтересом серед відвідувачів [[музей|музеїв]] і [[Художня галерея|галерей]], експозиції яких, головним чином складаються з творів [[Образотворче мистецтво|художнього мистецтва]]. Під художнім мистецтвом розуміються [[скульптура]], [[живопис]], [[графіка]], [[фотомистецтво]] і [[декоративно-прикладне мистецтво]].

У список не включено туристичні пам'ятки, які в чистому вигляді художніми музеями не є (наприклад [[Заборонене місто]] в [[Пекін]]і), також в список не включено музеї, експозиції яких частково мають в розпорядженні витвори художнього мистецтва, але головним чином є спеціалізованими музеями присвяченими конкретній тематиці (наприклад [[Музей природознавства (Лондон) |Музей природознавства]] в [[Лондон]]і).

Список складено за даними міжнародного художнього журналу [[The Art Newspaper]]<ref name=ArtnewsApril2015>[http://www.museus.gov.br/wp-content/uploads/2015/04/TheArtNewspaper Ranking2014.pdf Visitor Figures 2014 : The grand totals: exhibition and museum attendance numbers worldwide]{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}, ''[[The Art Newspaper]]'', International Edition, Квітень 2015.</ref>, який щороку друкує схожі списки. Даний список побудований за даними за 2014 рік.

Найбільшу представленність у списку мають музеї розташовані в [[Сполучені Штати Америки|США]] — 18 і [[Велика Британія|Великої Британії]] — 14, далі йдуть [[Іспанія]] (9) і [[Франція]] (8), услід з 6 музеями знаходяться [[Бразилія]] і з 5 музеями, [[Росія]], [[Австралія]] і [[Південна Корея]]. Найбільшу кількість відвідувачів в рік мають музеї Великої Британії — понад 30 млн чоловік.

Найбільше музеїв зі списку знаходяться у [[Лондон]]і — 11 і [[Париж]]і — 7, по 4 музеї знаходяться в [[Берлін]]і, [[Мадрид]]і і [[Токіо]].

Більшість музеїв, відмічених в списку, розташовуються на території [[Європа|Європейського континенту]] — 55, на території [[Північна Америка|Північної Америки]] — 22 музеї, [[Азія|Азії]] — 12 музеїв, [[Південна Америка|Південної Америки]] — 6, [[Австралія (континент) |Австралії]] — 5; музеї [[Африка|Африки]] в списку не представлені.

{| class="wikitable sortable"
|-
! № !! Назва!! Місто !! Країна !! Рік заснування !!Відвідувачів на рік !! Фотографія
|-
| 1 || [[Лувр]] || [[Париж]] || {{FRA}} || 1792 || '''9260000''' || [[Файл:Louvre at night centered.jpg|200px|center]]
|-
| 2 || [[Британський музей]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1753 || '''6695213'''|| [[Файл:British Museum from NE 2.JPG|200px|center]]
|-
| 3 || [[Лондонська національна галерея]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1824 || '''6416724'''|| [[Файл:National Gallery in September 2011.jpg|200px|center]]
|-
| 4 || [[Метрополітен-музей]] || [[Нью-Йорк]] || {{USA}}|| 1870 || '''6162147'''|| [[Файл:The Metropolitan Museum of Art (425400875).jpg|200px|center]]
|-
| 5 || [[Музеї Ватикану]] || [[Ватикан]] ([[Рим]]) || {{VAT}}|| 1506 || '''5891332'''|| [[Файл:Vatican Museums entrance.jpg|200px|center]]
|-
| 6 || [[Тейт Модерн]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 2000 || '''5785427'''|| [[Файл:TateModern.JPG|200px|center]]
|-
| 7 || [[Національний палац-музей (Тайбей)|Музей імператорського палацу]] || [[Тайбей]] || {{TWN}}|| 1965 || '''5402325'''|| [[Файл:NationalPalace MuseumFrontView.jpg|200px|center]]
|-
| 8 || [[Національна галерея мистецтва]] || [[Вашингтон (округ Колумбія)|Вашингтон]] || {{USA}}|| 1937 || '''3892459'''|| [[Файл:National Gallery of Art - West Building facade.JPG|200px|center]]
|-
| 9 || [[Національний центральний музей Кореї|Національний центральний музей]] || [[Сеул]] || {{KOR}}|| 1945 || '''3536677''' || [[Файл:National Museum of Korea.jpg|200px|center]]
|-
| 10 || [[Музей Орсе]] || [[Париж]] || {{FRA}}|| 1968 || '''3500000'''|| [[Файл:Musée d'Orsay 2013.JPG|200px|center]]
|-
| 11 || [[Державний музей сучасного мистецтва (Париж)| Державний музей сучасного мистецтва]] || [[Париж]] || {{FRA}}|| 1947 || '''3450000'''|| [[Файл:Centre Georges-Pompidou from Notre-Dame de Paris 2011.jpg|200px|center]]
|-
| 12 || [[Національний фольклорний музей Кореї]] || [[Сеул]] || {{KOR}}|| 1945 || '''3271017'''|| [[Файл:Korea-Seoul-National.folk.museum-01.JPG|200px|center]]
|-
| 13 || [[Державний Ермітаж]] || [[Санкт-Петербург]] || {{RUS}}|| 1764 || '''3247956'''|| [[Файл:Sankt-Petersburg Eremitage by night.JPG|200px|center]]
|-
| 14 || [[Музей Вікторії та Альберта]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1852 || '''3180450'''|| [[Файл:Victoria & Albert Museum Central Garden, London, UK - Diliff.jpg|200px|center]]
|-
| 15 || [[Музей сучасного мистецтва (Нью-Йорк) ]] || [[Нью-Йорк]] || {{USA}}|| 1929 || '''3018266'''|| [[Файл:MOMAyard.JPG|200px|center]]
|-
| 16 || [[Центр мистецтв королеви Софії]] || [[Мадрид]] || {{ESP}}|| 1992 || '''2673745'''|| [[Файл:MuseoReinaSofiaMadrid.JPG|200px|center]]
|-
| 17 || [[Прадо]] || [[Мадрид]] || {{ESP}}|| 1819 || '''2536844'''|| [[Файл:Museo del Prado (Madrid) 04.jpg|200px|center]]
|-
| 18 || [[Сомерсет-хаус]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1776 || '''2463201'''|| [[Файл:The courtyard of Somerset House, Strand, London - geograph.org.uk - 1601172.jpg|200px|center]]
|-
| 19 || [[Державний музей (Амстердам)|Державний музей]] || [[Амстердам]] || {{NED}} || 1800 || '''2450000''' || [[Файл:Amsterdam rijkmuseum.JPG|200px|center]]
|-
| 20 || [[Культурний центр Банка Бразилії]] || [[Ріо-де-Жанейро]] || {{BRA}}|| 1989 || '''2399832'''|| [[Файл:Rio-CCBB.jpg|200px|center]]
|-
| 21 || [[Національний центр мистецтв]] || [[Токіо]] || {{JPN}}|| 2007 || '''2384415'''|| [[Файл:National Art Center Tokyo 2008.jpg|200px|center]]
|-
| 22 || [[Національна портретна галерея (Лондон)|Національна портретна галерея]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1856 || '''2062502'''|| [[Файл:London NPG.JPG|200px|center]]
|-
| 23 || [[Національна галерея Вікторії]] і
 [[Центр Яна Поттера]] || [[Мельбурн]] || {{AUS}}|| 1861 || '''2035033'''|| [[Файл:National Gallery of Victoria from Eurkea Tower.jpg|200px|center]]
|-
| 24 || [[Шанхайський музей]] || [[Шанхай]] || {{CHN}}|| 1952 || '''2000977}}'''|| [[Файл:Shanghai Museum exterior 1.jpg|200px|center]]
|-
| 25 || [[Музей цивілізацій Європи і Середземномор'я]] || [[Марсель]] || {{FRA}}|| 2013 || '''1996154'''|| [[Файл:MUCEM-01.JPG|200px|center]]
|-
| 26 || [[Уффіці]] || [[Флоренція]] || {{ITA}}|| 1581 || '''1935901'''|| [[Файл:9749 - Firenze - L'Arno e gli Uffizi - Foto Giovanni Dall'Orto, 27-Oct-2007.jpg|200px|center]]
|-
| 27 || [[Токійський національний музей]] || [[Токіо]] || {{JPN}}|| 1872 || '''1914880'''|| [[Файл:Heiseikan of Tokyo National Museum.jpg|200px|center]]
|-
| 28 || [[Національна галерея Шотландії]],
 [[Національна портретна галерея Шотландії]],
 [[Шотландська національна галерея сучасного мистецтва]] || [[Единбург]] || {{GBR}}|| 1859 || '''1914776'''|| [[Файл:Wfm scot nat art gallery.jpg|200px|center]]
|-
| 29 || [[Московський Кремль (музей-заповідник)|Московський Кремль]] || [[Москва]] || {{RUS}}|| 1547 || '''1903543'''|| [[Файл:Moscow Kremlin from Kamenny bridge.jpg|200px|center]]
|-
| 30 || [[Інститут Томі Отаке]] || [[Сан-Паулу]] || {{BRA}}|| 2001 || '''1864022'''|| [[Файл:Instituto Tomie Ohtake 2010.jpg|200px|center]]
|-
| 31 || [[Великий палац (Париж)|Великий палац]] || [[Париж]] || {{FRA}}|| 1900 || '''1855346'''|| [[Файл:GD-FR-Paris-Grand Palais.jpg|200px|center]]
|-
| 32 || [[Музей Гетті]] і [[Вілла Гетті]] || [[Лос-Анджелес]] || {{USA}}|| 1954 || '''1788646'''|| [[Файл:Aerial Getty Museum.jpg|200px|center]]
|-
| 33 || {{Нп5|Національний музей Шотландії|Національний музей Шотландії|en|National Museum of Scotland}} || [[Единбург]] || {{GBR}}|| 1866 || '''1639574'''|| [[Файл:Museum of Scotland.jpg|200px|center]]
|-
| 34 || [[Музей ван Гога|Музей Вінсента Ван Гога]] || [[Амстердам]] || {{NED}} || 1973 || '''1608849''' || [[Файл:Van Gogh Museum.jpg|200px|center]]
|-
| 35 || [[Музей образотворчих мистецтв Сан-Франциско]] і
 {{Нп5|Музей Легіона честі|Музей Легіона честі|en|Legion of Honor (museum)}} || [[Сан-Франциско]] || {{USA}}|| 1895 || '''1586480'''|| [[Файл:M. H. de Young Memorial Museum.jpg|200px|center]]
|-
| 36 || {{Нп5|Музей Сумая|Музей Сумая|en|Museo Soumaya}} || [[Мехіко]] || {{MEX}}|| 2011 || '''1528851'''|| [[Файл:Museo Soumaya Plaza.jpg|200px|center]]
|-
| 37 || [[Музей на набережній Бранлі]] || [[Париж]] || {{FRA}}|| 2006 || '''1495817'''||[[Файл:Musee quai branly eiffel.jpg|200px|center]]
|-
| 38 || [[Культурний центр Банка Бразилії]] || [[Бразиліа]] || {{BRA}}|| 2000 || '''1476744'''|| [[Файл:CCBB - BSB (8197422842).jpg|200px|center]]
|-
| 39 || [[Галерея Саатчі]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1985 || '''1430672'''|| [[Файл:SaatchiGallery.jpg|200px|center]]
|-
| 40 || [[Чиказький художній інститут|Чиказький інститут мистецтв]] || [[Чикаго]] || {{USA}}|| 1893 || '''1424105'''|| [[Файл:Art Institute of Chicago Modern Wing.jpg|200px|center]]
|-
| 41 || [[Новий музей Акрополя]] || [[Афіни]] || {{GRE}}|| 2009 || '''1377405'''||
|-
| 42 || [[Третьяковська галерея|Державна Третьяковська галерея]] || [[Москва]] || {{RUS}}|| 1856 || '''1376639'''|| [[Файл:Moscow 05-2012 TretyakovGallery.jpg|200px|center]]
|-
| 43 || [[Тейт Британія]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1897 || '''1357878'''|| [[Файл:Tate Britain (5822081512) (2).jpg|200px|center]]
|-
| 44 || {{Нп5|Австралійський центр рухомого зображення | Австралійський центр рухомого зображення |en|Australian Centre for the Moving Image}} || [[Мельбурн]] || {{AUS}}|| 2002 || '''1353718'''|| [[Файл:Australian Centre for the Moving Image.jpg|200px|center]]
|-
| 45 || [[Палац дожів]] || [[Венеція]] || {{ITA}}|| 1340 || '''1343123'''|| [[Файл:Palazzo Ducale (Venezia) 2016.jpg|200px|center]]
|-
| 46 || [[Академія витончених мистецтв (Флоренція)| Галерея витончених мистецтв]] || [[Флоренція]] || {{ITA}}|| 1784 || '''1335673'''|| [[Файл:Accademia di Firenze, veduta sul cortile del museo dell'accademia 03.JPG|200px|center]]
|-
| 47 || [[Театр-музей Далі]] || [[Фігерас]] || {{ESP}}|| 1974 || '''1297311'''|| [[Файл:Teater Museu Gala Salvador Dali building from outside.jpg|200px|center]]
|-
| 48 || [[Художня галерея Квінсленда]] і
{{Нп5|Галерея сучасного мистецтва Квінсленда|Галерея сучасного мистецтва Квінсленда|en|Queensland Gallery of Modern Art}} || [[Брисбен]] || {{AUS}}|| 1895 і 2006 || '''1290497'''|| [[Файл:Queensland Art Gallery, Stanley Place entrance (2009-07-16).JPG|200px|center]]
|-
| 49 || [[Національний музей Кьонджу|Державний музей Кьонджу]] || [[Кьонджу]] || {{KOR}}|| 1910 || '''1253356'''|| [[Файл:Korea-Gyeongju.National.Museum-04.jpg|200px|center]]
|-
| 50 || [[Музей мистецтв округу Лос-Анджелес]] || [[Лос-Анджелес]] || {{USA}}|| 1910 || '''1241937'''|| [[Файл:Highsmithlacmaoblique.jpg|200px|center]]
|-
| 51 || [[Російський музей|Державний Російський музей]] || [[Санкт-Петербург]] || {{RUS}}|| 1895 || '''1240000}}'''<ref name=ArtnewsAprilRussia>[http://www.theartnewspaper.ru/posts/1737/ Самые посещаемые музеи России в 2014 году] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161008120136/http://www.theartnewspaper.ru/posts/1737/ |date=8 жовтня 2016 }}, ''[[The Art Newspaper]]'', Російськомовне видання, 4 червня 2015.</ref>|| [[Файл:Russian museam.JPG|200px|center]]
|-
| 52 || [[Національна портретна галерея США|Національна портретна галерея]] || [[Вашингтон (округ Колумбія)|Вашингтон]] || {{USA}}|| 1962 || '''1156194'''|| [[Файл:USA-National Portrait Gallery0.jpg|200px|center]]
|-
| 53 || [[Музей витончених мистецтв (Бостон)|Музей витончених мистецтв]] || [[Бостон]] || {{USA}}|| 1870 || '''1132206'''|| [[Файл:Mfa boston af.jpg|200px|center]]
|-
| 54 || [[Художня галерея і музей Келвінгроув]] || [[Глазго]] || {{GBR}}|| 1901 || '''1121995'''|| [[Файл:KelvingroveArtGalleryFrontElevation.jpg|200px|center]]
|-
| 55 || [[Національний музей сучасного мистецтва (Сеул)|Національний музей сучасного мистецтва]] || [[Сеул]] || {{KOR}}|| 1969 || '''1081615'''|| [[Файл:MMCA Seoul 2016.jpg|200px|center]]
|-
| 56 || [[Австрійська галерея Бельведер|Галерея Бельведер]] || [[Відень]] || {{AUT}}|| 1903 || '''1075178'''|| [[Файл:Belvedere Vienna June 2006 009.jpg|200px|center]]
|-
| 57 || [[Музей Соломона Гуггенхайма]] || [[Нью-Йорк]] || {{USA}}|| 1937 || '''1046585'''|| [[Файл:NYC - Guggenheim Museum.jpg|200px|center]]
|-
| 58 || [[Музей Соломона Гуггенгайма (Більбао)|Музей Гуггенгайма в Більбао]] || [[Більбао]] || {{ESP}}|| 1997 || '''1011363'''|| [[Файл:Guggenheim-bilbao-jan05.jpg|200px|center]]
|-
| 59 || [[Монреальський музей красних мистецтв|Монреальський музей витончених мистецтв]] || [[Монреаль]] || {{CAN}}|| 1860 || '''1009648'''|| [[Файл:MBAM 002.JPG|200px|center]]
|-
| 60 || [[Музей Тиссена-Борнемісса]] || [[Мадрид]] || {{ESP}}|| 1992 || '''1004470'''|| [[Файл:Museo Thyssen-Bornemisza (Madrid) 08.jpg|200px|center]]
|-
| 61 || [[Пергамський музей]] || [[Берлін]] || {{GER}}|| 1910 || '''995000'''|| [[Файл:Pergamonmuseum Front.jpg|200px|center]]
|-
| 62 || [[Державний музей образотворчих мистецтв імені О. С. Пушкіна]] || [[Москва]] || {{RUS}}|| 1912 || '''979386}}'''<ref name=ArtnewsAprilRussia/>|| [[Файл:Gmii.jpg|200px|center]]
|-
| 63 || {{Нп5|Культурний республіканський комплекс|Культурний республіканський комплекс|en|Cultural Complex of the Republic}} || [[Бразиліа]] || {{BRA}}|| 1960 || '''972213'''|| [[Файл:Complexo Cultural da Republica 01.jpg|200px|center]]
|-
| 64 || [[Музей образотворчих мистецтв (Х'юстон)|Музей витончених мистецтв]] || [[Хьюстон]] || {{USA}}|| 1900 || '''945405'''|| [[Файл:MFA houston.jpg|200px|center]]
|-
| 65 || [[Королівський музей Онтаріо]] || [[Торонто]] || {{CAN}}|| 1912 || '''934384'''|| [[Файл:Royal Ontario Museum-Michael Lee-Chin Crystal.jpg|200px|center]]
|-
| 66 || [[Музей Пікассо (Барселона)|Музей Пікассо]] || [[Барселона]] || {{ESP}}|| 1963 || '''919814'''|| [[Файл:WLM14ES - Museu Picasso, Ciutat Vella, Barcelona - MARIA ROSA FERRE.jpg|200px|center]]
|-
| 67 || [[Імперський військовий музей]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1917 || '''914774'''|| [[Файл:The Imperial war museum.jpg|200px|center]]
|-
| 68 || [[Серпентайн]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1970 || '''912746'''|| [[Файл:Serpentine Gallery and 2008 Pavilion.jpg|200px|center]]
|-
| 69 || {{Нп5|Центр сучасного мистецтва Улленс|Центр сучасного мистецтва Улленс|en|Ullens Center for Contemporary Art}} || [[Пекін]] || {{CHN}}|| 2007 || '''851347'''|| [[Файл:Ullens Center for Contemporary Art (UCCA).jpg|200px|center]]
|-
| 70 || {{Нп5|Художній музей Морі|Художній музей Морі|en|Mori Art Museum}} || [[Токіо]] || {{JPN}}|| 2003 || '''847891'''|| [[Файл:Mori Art Museum entrance.jpg|200px|center]]
|-
| 71 || [[Культурний центр Банка Бразилії]] || [[Сан-Паулу]] || {{BRA}}|| 2001 || '''844792'''|| [[Файл:Teto do Centro Cultural Banco do Brasil.jpg|200px|center]]
|-
| 72 || [[Художній музей Сієтла]]
[[Музей азійського мистецтва (Сієтл)|Музей азійського мистецтва]]
{{Нп5|Олімпійський парк скульптур|Олімпійський парк скульптур|en|Olympic Sculpture Park}} || [[Сієтл]] || {{USA}}|| 1933 || '''832437'''|| [[Файл:Seattle Art Museum (2891587322).jpg|200px|center]]
|-
| 73 || [[Королівська академія мистецтв]] || [[Лондон]] || {{GBR}}|| 1768 || '''824793'''|| [[Файл:Piccadilly Burlington House.jpg|200px|center]]
|-
| 74 || [[Міський музей (Амстердам)|Міський музей]] || [[Амстердам]] || {{NED}} || 1874 || '''811000''' || [[Файл:Amsterdam - Stedelijk Museum - Benthem Crouwel Wing 2012 - ICE Fisheye.jpg|200px|center]]
|-
| 75 || [[Музей Оранжері]] || [[Париж]] || {{FRA}}|| 1852 || '''800000'''|| [[Файл:Musée de l’Orangerie exterior.JPG|200px|center]]
|-
| 76 || [[Музей історії мистецтв]] || [[Відень]] || {{AUT}}|| 1891 || '''798524'''|| [[Файл:Maria-Theresien-Platz Kunsthistorisches Museum Wien 2010.jpg|200px|center]]
|-
| 77 || {{Нп5|Будинок Мартіна Гропіуса|Будинок Мартіна Гропіуса|en|Martin-Gropius-Bau}} || [[Берлін]] || {{GER}}|| 1966 || '''780000'''|| [[Файл:Gropius Bau Berlin 1.jpg|200px|center]]
|-
| 78 || [[Німецький історичний музей]] || [[Берлін]] || {{GER}}|| 1987 || '''778766'''|| [[Файл:Berlin Aussicht vom Humboldt Forum asv2023-02 img03.jpg|200px|center]]
|-
| 79 || [[CaixaForum Barcelona|Кайша-форум Барселона]] || [[Барселона]] || {{ESP}}|| 2002 || '''775068'''|| [[Файл:PiC-Casarramona-0294.JPG|200px|center]]
|-
| 80 || [[Національний музей сучасного мистецтва (Квачхон)|Національний музей сучасного мистецтва]] || [[Квачхон]] || {{KOR}}|| 1969 || '''763687'''||
|-
| 81 || [[Музей Ізраїлю]] || [[Єрусалім]] || {{ISR}}|| 1965 || '''760696'''|| [[Файл:Israel museum.JPG|200px|center]]
|-
| 82 || [[Художня галерея Онтаріо]] || [[Торонто]] || {{CAN}}|| 1900 || '''757462'''|| [[Файл:AGO at dusk.jpg|200px|center]]
|-
| 83|| [[Паризький міський музей сучасного мистецтва|Токійський палац]] || [[Париж]] || {{FRA}}|| 1937 || '''756000'''|| [[Файл:Palais de Tokyo 20030101w.JPG|200px|center]]
|-
| 84 || [[Національний музей західноєвропейського мистецтва (Токіо)|Національний музей західного мистецтва]] || [[Токіо]] || {{JPN}}|| 1959 || '''753428'''|| [[Файл:National museum of western art05s3200.jpg|200px|center]]
|-
| 85 || [[Гантінгтонська бібліотека|Бібліотека Гантінгтона]] || [[Сан-Марино (Каліфорнія)|Сан-Марино]] || {{USA}}|| 1919 || '''738483'''|| [[Файл:Lightmatter huntington library.jpg|200px|center]]
|-
| 86 || [[Національний музей мистецтва Каталонії]] || [[Барселона]] || {{ESP}}|| 1990 || '''718230'''|| [[Файл:Palau Nacional.jpg|200px|center]]
|-
| 87 || [[Інститут мистецтв Міннеаполіса]] || [[Міннеаполіс]] || {{USA}}|| 1883 || '''698467'''|| [[Файл:Minneapolis Institute of Arts.jpg|200px|center]]
|-
| 88 || {{Нп5|Кайша-форум Мадрид|Кайша-форум Мадрид|en|CaixaForum Madrid}} || [[Мадрид]] || {{ESP}}|| 2008 || '''696592'''|| [[Файл:CaixaForum Madrid (España) 01.jpg|200px|center]]
|-
| 89 || [[Художня галерея Південної Австралії]] || [[Аделаїда]] || {{AUS}}|| 1881 || '''690637'''|| [[Файл:AGSAfront.jpg|200px|center]]
|-
| 90 || [[Королівські музеї витончених мистецтв (Брюссель)|Королевські музеї витончених мистецтв]] || [[Брюссель]] || {{BEL}}|| 1801 || '''682130'''|| [[Файл:Musées Royaux des Beaux-Arts Belgique 1101.jpg|200px|center]]
|-
| 91 || [[Музей мистецтв Далласа]] || [[Даллас]] || {{USA}}|| 1903 || '''668000'''|| [[Файл:DMA west.jpg|200px|center]]
|-
| 92 || [[Національна галерея Австралії]] || [[Канберра]] || {{AUS}}|| 1967 || '''660374'''|| [[Файл:National Gallery of Australia October 2012.JPG|200px|center]]
|-
| 93 || {{Нп5|Парк садів і скульптур Фредеріка Меєра|Парк садів і скульптур Фредеріка Меєра|en|Frederik Meijer Gardens & Sculpture Park}} || [[Гренд-Репідс|Гранд-Рапідс]] || {{USA}}|| 1995 || '''654167'''|| [[Файл:Meijer Gardens October 2014 19 (Tropical Conservatory).jpg|200px|center]]
|-
| 94 || [[Луїзіана (музей)|Луїзіана]] || [[Хумлебек]] || {{DEN}}|| 1958 || '''647857'''|| [[Файл:Louisiana Museum of Modern Art Cafeen.jpg|200px|center]]
|-
| 95 || [[Музей мистецтв Філадельфії]] || [[Філадельфія]] || {{USA}}|| 1876 || '''643096'''|| [[Файл:Philadelphia Art Museum.jpg|200px|center]]
|-
| 96 || [[Національний музей (Краків)|Національний музей Кракова]] || [[Краков]] || {{POL}}|| 1879 || '''641013'''|| [[Файл:Building of the National Museum in Kraków, 01.jpg|200px|center]]
|-
| 97 || [[Культурний центр Банка Бразилії]] || [[Белу-Орізонті]] || {{BRA}}|| 2013 || '''633253'''|| [[Файл:Belo Horizonte, Brasil 2014-11-20 013 02.JPG|200px|center]]
|-
| 98 || [[Новий музей]] || [[Берлін]] || {{GER}}|| 1855 || '''633000'''|| [[Файл:Neues Museum - Joy of Museums.jpg|200px|center]]
|-
| 99 || [[Стамбульський музей сучасного мистецтва]] || [[Стамбул]] || {{TUR}}|| 2004 || '''632900'''|| [[Файл:İstanbul Modern February 2013.jpg|200px|center]]
|-
| 100 || [[Детройтський інститут мистецтв]] || [[Детройт]] || {{USA}}|| 1885 || '''629909'''|| [[Файл:Detroit Institute of Arts - IMG 8923.JPG|200px|center]]
|-
|}

== Ресурси Інтернету ==
* {{cite web|url=http://www.museus.gov.br/wp-content/uploads/2015/04/TheArtNewspaper_Ranking2014.pdf|title=Visitor Figures 2014: The grand totals: exhibition and museum attendance numbers worldwide|publisher=[[The Art Newspaper]]|accessdate=6 жовтня 2016|archive-date=4 квітня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160404230250/http://www.museus.gov.br/wp-content/uploads/2015/04/TheArtNewspaper_Ranking2014.pdf}}

== Примітки ==
{{примітки}}

[[Категорія:Списки музеїв]]
[[Категорія:Художні музеї]]
[[Категорія:Рейтинги]]


text:
# Філютка
Філютка — селище в Україні, у Погребищенській міській громаді Вінницького району Вінницької області. Населення становить 2 особи.

## Історія
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області», увійшло до складу Погребищенської міської громади.
19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Погребищенського району, село увійшло до складу Вінницького району.

## Населення
За даними перепису 2001 року кількість наявного населення селища становила 2 особи, із них 50 % зазначили рідною мову українську, 50 % — російську.
| Рік            | 1989 | 2001 |
| -------------- | ---- | ---- |
| Кількість осіб | 7    | 2    |

title: Філютка

wikitext:
{{Селище
 | назва           = Філютка
 | область         = [[Вінницька область]]
 | район           = [[Вінницький район]]
 | рада            = [[Андрушівська сільська рада (Погребищенський район)|Андрушівська сільська рада]]
 | код КОАТУУ      = 0523480603
 | розташування    =
 | mapx            =
 | mapy            =
 | засновано       =
 | населення       = 4
 | територія       =
 | ref-територія   =
 | площа           =
 | ref-площа       =
 | щільність       =
 | поштовий індекс = 22252
 | телефонний код  = 4346
 | координати      =  {{coord|49|20|6|N|29|15|47|E|scale:30000|display=inline,title}}
   | lat_deg = 49 | lat_min = 20 | lat_sec = 6
   | lon_deg = 29 | lon_min = 15 | lon_sec = 47
 | висота          = 298
 | ref-висота      =
 | водойма         =
 | адреса          = 22200, Вінницька обл., Вінницький район, м. Погребище, вул. Б. Хмельницького, 77
 | облікова картка =
 | прапор          =
 | герб            =
 | відстань о      =
 | ref-відстань о  =
 | відстань р      =
 | ref-відстань р  =
 | станція         =
 | відстань ст     =
 |громада=[[Погребищенська міська громада]]}}

'''Філютка''' — [[селище]] в [[Україна|Україні]], у [[Погребищенська міська громада|Погребищенській міській громаді]] [[Вінницький район|Вінницького району]] [[Вінницька область|Вінницької області]]. Населення становить 2 особи.

== Історія ==
[[12 червня]] [[2022|2020]] року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області», увійшло до складу Погребищенської міської громади.<ref>{{Cite web|title=Кабінет Міністрів України - Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області|url=https://www.kmu.gov.ua/npas/pro-viznachennya-administrativnih-centriv-ta-zatverdzhennya-teritorij-teritorialnih-gromad-vinnickoyi-oblasti-707-120620|website=www.kmu.gov.ua|accessdate=2021-10-31|language=ua|last=|archive-date=4 березня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210304163245/https://www.kmu.gov.ua/npas/pro-viznachennya-administrativnih-centriv-ta-zatverdzhennya-teritorij-teritorialnih-gromad-vinnickoyi-oblasti-707-120620}}</ref>

19 липня [[2020]] року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації [[Погребищенський район|Погребищенського району]], село увійшло до складу Вінницького району<ref>{{Постанова ВРУ|807-IX|17 липня 2020|Про утворення та ліквідацію районів}}</ref>.

== Населення ==
За даними [[Перепис населення України (2001)|перепису 2001 року]] кількість ''наявного'' населення селища становила 2 особи,<ref name="П2001">Таблиця 19A0501_07_005. Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Вінницька область (1,2,3,4) (2001(05.12)) // Кількість наявного населення сільських населених пунктів (1,2,3,4) (2001(05.12)) // {{cite web|url= http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp|title= Кількість та територіальне розміщення населення|author= |date= |website=ukrcensus.gov.ua|publisher= [[Державна служба статистики України|Держстат України]]|accessdate= 3 лютого 2019|archive-date= 2014-07-31|archive-url= https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp |date=2014-07-31 }}</ref> із них 50 % зазначили рідною мову [[Українська мова|українську]], 50 % — російську.<ref>Таблиця 19A050501_02_005. Розподіл населення за рідною мовою, Вінницька область (1,2,3,4) (2001(05.12)) // Національний склад населення, мовні ознаки, громадянство. // {{cite web|url=http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp|title=Національний склад населення, мовні ознаки, громадянство|author=|date=|website=ukrcensus.gov.ua|publisher=|accessdate=3 жовтня 2018|archive-date=2014-07-31|archive-url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp |date=2014-07-31 }}</ref>
{| class="wikitable"
|+Населення Філютки в різні роки
! Рік || 1989<ref>Таблиця 19A0501_061_005. Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Вінницька область (1,2,3,4) (1989(12.01)). // Кількість наявного та постійного населення сільських населених пунктів (1,2,3,4) (1989(12.01)) // {{cite web|url= http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp|title= Кількість та територіальне розміщення населення|author= |date= |website=ukrcensus.gov.ua|publisher= [[Державна служба статистики України|Держстат України]]|accessdate= 3 лютого 2018|archive-date= 2014-07-31|archive-url= https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp |date=2014-07-31 }}</ref> !! 2001<ref name="П2001" />
|-
| Кількість осіб || 7 || 2
|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Література ==
* Андруші́вка // [[Історія міст і сіл Української РСР]] : у 26 т. / П.Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967 - 1974 — том Вінницька область / А.Ф. Олійник (голова редколегії тому), 1972 : 788с. — С.528 (Філютка)

== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/vinnickaja/27160 Погода в селі Філютка]
* {{cite web |url= http://vlasno.info/politika/vlada/mistseva/item/9371-u-seli-filiutka-trydtsiat-rokiv-zhyve-lyshe-odne-podruzhzhia|title= У селі Філютка тридцять років живе лише одне подружжя |author= В. Боднар |date= 01 березня 2016 |website=vlasno.info|publisher= |accessdate=26 лютого 2019}}

{{Погребищенська міська громада}}
{{Погребищенський район}}

title: селище Філютка

Область: Вінницька область

Район: Вінницький район

Тер. громада: Погребищенська міська громада

title: Основні дані

title: Селищна влада

title: Карта

Карта: Філютка


text:
# Замок Баллігулі
Замок Баллігулі (англ. Ballyhooly Castle) — один із замків Ірландії, розташований в графстві Корк, біля однойменного селища Баллігулі, серед лісових масивів, на північному березі річки Блеквотер (річки Чорної Води), недалеко від міста Маллоу. Замок являє собою п'ятиповерхову вежу. Нині замок перетворений на комфортабельний готель. Там є 3 двомісні спальні і 2 одномісні спальні. Є 4 ванних кімнати. Замок з видом на річку, відвідувачам можна здійснювати прогулянки навколишніми лісами. Готель маю ексклюзивне місце для рибної ловлі на річці Блеквотер. Це одне з найкращих місць для ловіння лосося в Європі. За годину їзди від готелю є мальовничі озера Кілларні. Можна розважитись гольфом, поїздками верхи та на велосипеді.

## Історія замку Баллігулі
Замок Баллігулі був побудований для охорони броду через річку Блеквотер в XVI столітті. У замку жила аристократична родина Рош (Роч). У 1641 році спалахнуло повстання за незалежність Ірландії, над замком замайорів прапор Ірландської конфедерації. Англійська армія взяла штурмом замок. Замок і землі були конфісковані у власників і даровані Річарду Алдворту. У 1862 році замок був відреставрований. У 1820 роках до замку був добудований будинок рибалок.

title: Замок Баллігулі

wikitext:
{{стиль}}
{{замок}}
'''Замок Баллігулі''' ({{lang-en|Ballyhooly Castle}}) — один із замків [[Ірландія|Ірландії]], розташований в графстві [[Корк (графство)|Корк]], біля однойменного селища Баллігулі, серед лісових масивів, на північному березі річки Блеквотер (річки Чорної Води), недалеко від міста Маллоу. Замок являє собою п'ятиповерхову вежу. Нині замок перетворений на комфортабельний готель. Там є 3 двомісні спальні і 2 одномісні спальні. Є 4 ванних кімнати. Замок з видом на річку, відвідувачам можна здійснювати прогулянки навколишніми лісами. Готель маю ексклюзивне місце для рибної ловлі на річці Блеквотер. Це одне з найкращих місць для ловіння лосося в Європі. За годину їзди від готелю є мальовничі [[озера Кілларні]]. Можна розважитись гольфом, поїздками верхи та на велосипеді.

== Історія замку Баллігулі ==
Замок Баллігулі був побудований для охорони броду через річку Блеквотер в XVI столітті. У замку жила аристократична родина Рош (Роч). У 1641 році спалахнуло повстання за незалежність Ірландії, над замком замайорів прапор Ірландської конфедерації. Англійська армія взяла штурмом замок. Замок і землі були конфісковані у власників і даровані Річарду Алдворту. У 1862 році замок був відреставрований. У 1820 роках до замку був добудований будинок рибалок.

== Джерела ==
* http://www.britainirelandcastles.com/Ireland/County-Cork/Ballyhooly-Castle.html {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171026150902/http://www.britainirelandcastles.com/Ireland/County-Cork/Ballyhooly-Castle.html |date=26 жовтня 2017 }}
* http://www.corkpastandpresent.ie/mapsimages/printsanddrawings/ballyhoolycastle/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171105152405/http://www.corkpastandpresent.ie/mapsimages/printsanddrawings/ballyhoolycastle/ |date=5 листопада 2017 }}
* http://www.corkpastandpresent.ie/places/northcorkcounty/grovewhitenotes/ballyhaytobyblox/ballyhooly.pdf {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171214173854/http://corkpastandpresent.ie/places/northcorkcounty/grovewhitenotes/ballyhaytobyblox/ballyhooly.pdf |date=14 грудня 2017 }}

{{Ірландія-доробити}}
{{Список замків Ірландії}}
[[Категорія:Замки графства Корк]]

title: Замок Баллігулі

Тип: замок

Країна: Ірландія : ISO3166-1 alpha-3: IRL ; ISO3166-1 цифровий: 372 ;


text:
# Казаско-д'Інтельві
Казаско-д'Інтельві (італ. Casasco d'Intelvi) — муніципалітет в Італії, у регіоні Ломбардія, провінція Комо.
Казаско-д'Інтельві розташоване на відстані близько 530 км на північний захід від Рима, 55 км на північ від Мілана, 15 км на північ від Комо.
Населення — 459 осіб (2014).

## Демографія
Населення за роками:

Станом на 31 грудня 2014 року в муніципалітеті офіційно проживали 44 іноземці з 16 країн, серед них 13 громадян країн Євросоюзу та 2 громадяни України.

## Сусідні муніципалітети
- Каббіо
- Кастільйоне-д'Інтельві
- Черано-д'Інтельві
- Сан-Феделе-Інтельві
- Скіньяно

title: Казаско-д'Інтельві

wikitext:
{{Комуна Італії
 | назва         = Казаско-д'Інтельві
 | місцева_назва = Casasco d'Intelvi
 | герб          = <!-- Casasco d'Intelvi-Stemma.png -->
 | регіон        = LOM <!-- Лише 3-літерний КОД -->
 | провінція     = CO <!-- Лише 2-літерний КОД -->
 | latd   = 45
 | latm   = 57
 | lats   = 0
 | longd  = 9
 | longm  = 5
 | longs  = 0
 | висота = 819
 | населення     = 459
 | рік_насел     = 31-12-2014
 | площа         = 4
 | густота       = 114,75
 | поштові_індекси  = 22022
 | телефонний_код = 031
 | код_ISTAT     = 013050
 | покровитель   =
 | мер           = Ettore Puricelli
 | обраний       = 14-6-2004
 | www           =
}}

'''Казаско-д'Інтельві''' ({{lang-it|Casasco d'Intelvi}}) — [[муніципалітет]] в [[Італія|Італії]], у регіоні [[Ломбардія]], [[Комо (провінція)|провінція Комо]].

Казаско-д'Інтельві розташоване на відстані<ref>Фізичні відстані та напрямки розраховані за координатами муніципалітетів</ref> близько 530 км на північний захід від [[Рим|Рима]], 55 км на північ від [[Мілан|Мілана]], 15 км на північ від [[Комо (місто)|Комо]].

Населення — {{formatnum:459}} {{МНОЖИНА:459|особа|особи|осіб}} (2014)<ref name="dem1">{{cite web |url=http://www.demo.istat.it/bil2014/index.html |title=Демографічний баланс 2014 року та населення на 31 грудня |publisher=[[ISTAT]] |accessdate=25 грудня 2014 |archive-date=26 червня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150626150429/http://demo.istat.it/bil2014/index.html }}{{ref-it}}</ref>.

== Демографія ==
{{Демографія/Casasco d'Intelvi}}

{{Іноземці в Італії | назва=Казаско-д'Інтельві | дата=31 грудня 2014 року
 | всього=44 | країн=16 | Укр=2 | ЄС=13 | таблиця=
 | країна1=[[Перу]]
 | примітка=<ref>{{cite web| url=http://demo.istat.it/str2015/index.html| title=Cittadini Stranieri| language=італ.| trans_title=іноземні громадяни| publisher=[[ISTAT]]| accessdate=12 серпня 2016| archive-date=13 червня 2016| archive-url=https://web.archive.org/web/20160613091718/http://demo.istat.it/str2015/index.html}}</ref>
}}

== Сусідні муніципалітети ==

* [[Каббіо]]
* [[Кастільйоне-д'Інтельві]]
* [[Черано-д'Інтельві]]
* [[Сан-Феделе-Інтельві]]
* [[Скіньяно]]

== Див. також ==
* [[Список муніципалітетів провінції Комо]]

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Italy-geo-stub}}
{{Провінція Комо}}
{{Noimg}}

{{Портали|Географія|Італія}}

[[Категорія:Муніципалітети провінції Комо]]

title: Казаско-д'Інтельві · Casasco d'Intelvi

Країна: Італія

Регіон: Ломбардія

Провінція: Комо

Площа: 4 км²

title: Розміщення

Розміщення: Commune

title: Влада

Мер: Ettore Puricelli (14-6-2004)


text:
# Вербівка (Ізюмський район)
Вербівка — колишній населений пункт у Ізюмському районі Харківської області, підпорядковувалося Левківській сільській раді.
У часі між 1967 та 1971 роками приєднане до села Крамарівка.
Вербівка знаходилася на правому березі річки Мокрий Ізюмець, вище за течією за 2 км — село Іскра, нижче за течією прилягало до Крамарівки, на протилежному березі — Федорівка, неподалік — зупинка Федорівка.

title: Вербівка (Ізюмський район)

wikitext:
{{Колишній населений пункт
 | тип             =
 | назва           =Вербівка
 | область         =[[Харківська область]]
 | район           =[[Ізюмський район]]
 | рада            =[[Левківська сільська рада (Ізюмський район)]]
 | зображення         =
 | зображення_розмір  =
 | зображення_підпис  =
 | розташування       =
 | опис розташування  =
 | mapx            =
 | mapy            =
 | засновано       =
 | перша згадка    =
 | існувало до     =
 | зняте з обліку  =20 століття; до 1972
 | координати      =
  |lat_deg = 49|lat_min = 17|lat_sec = 01
  |lon_deg = 37|lon_min = 16|lon_sec = 36
  |CoordScale             = 50000
|CoordAddon             =
 |розмір карти району     = 300
 | висота          =
 | ref-висота      =
 | водойма         =
 | відстань до сільської ради        =
 | ref-відстань до сільської ради    =
 | станція         =
 | відстань до залізничної станції   =
 | схема           =
 }}
{{Otheruses|тип=НП}}
'''Вербівка''' — колишній населений пункт у Ізюмському районі Харківської області, підпорядковувалося Левківській сільській раді.

У часі між 1967 та 1971 роками приєднане до села [[Крамарівка (Ізюмський район)|Крамарівка]].

Вербівка знаходилася на правому березі річки [[Мокрий Ізюмець]], вище за течією за 2 км — село [[Іскра (Ізюмський район)|Іскра]], нижче за течією прилягало до Крамарівки, на протилежному березі — [[Федорівка (Ізюмський район)|Федорівка]], неподалік — [[Федорівка (зупинний пункт, Південна залізниця)|зупинка Федорівка]].

== Джерела ==
* [http://ukrssr.com.ua/khark/izyumskiy/kramarivka-izyumskiy Крамарівка, Ізюмський район]
* [http://www.pslava.info/KramarivkaS_VerbivkaS,148588.html Прадідівська слава]
{{Ізюмський район}}
{{Kharkiv-geo-stub}}
[[Категорія:Колишні населені пункти Ізюмського району]]

title: Вербівка

Область: Харківська область

Район/міськрада: Ізюмський район

title: Основні дані

Зняте з обліку: 20 століття; до 1972

title: Географічні дані

title: Карта

Карта: Вербівка


text:
# Сопошин
Сопо́шин — село в Україні, у Жовківській міській громаді Львівського району Львівської області.

## Географія
Сопошин розташований за 25 кілометрів на північ від Львова, за 35 кілометрів від українсько-польського кордону, на роздоріжжі міжнародних автошляхів на Польщу (Львів — Рава-Руська — Варшава), Балтійські країни (Львів — Ковель — Брест). Поряд з автотрасою проходить залізниця Львів — Рава Руська — Варшава.
Розташоване село на межі природних областей: горбогірного пасма Розточчя та сильно заболоченої в давнину рівнини Малого Полісся. Межа природних областей збігається тут з багатою геологічною, кліматичною, рослинною і тваринною межею в Європі, поруч з якою проходить Головний європейський вододіл.
Це також древня межа земель та князівств Червоної Руси — Галичини, Волині, Звенигородського, Белзького князівств. Біля підніжжя гори Гарай (365 м) — крутого уступу Розточчя, яка здіймається на 150 метрів над прилеглою рівниною, перетиналися важливі шляхи Червоної Русі. Зі сходу на захід проходив шлях на відтинку між містами Димошин (нині м. Кам'янка-Бузька) та Щекотин (околиці села Глинсько за 5 кілометрів від Жовкви), далі на Янів (тепер Івано-Франкове), Краковець, Краків; з півдня на північ пролягав шлях зі столичного міста Галича (пізніше зі Львова) на Белз і Холм.

### Рельєф
Біля підніжжя гори Гарай (150 м) гряду прорізує річка Свиня, утворюючи кілька вигинів. В долині річки у давнину існували великі стави (Сопошинський, Середній та Зволинський), які були осушені протягом XIX століття. Заболочені колись території по обидві сторони гряди також поступово осушені і на сьогодні вони повністю забудовані.

## Демографія
Станом на 2013 р. в Сопошині проживало 1.482 мешканці. Етнічний склад мешканців однорідний. Переважна більшість — українці — 98,4 % (корінні довоєнні сім'ї становлять меншу його частину), в невеликій кількості — росіяни — 1 % (частина російського населення і сімей військовослужбовців виїхала в Росію після утворення незалежних держав на території СРСР), поляки — 0,3 % (майже все довоєнне польське населення вивезено в Польщу 1946 р.), євреї — 0,1 % (майже все довоєнне єврейське населення знищено нацистами в 1943 р.), інші національності — 0,2 %.

### Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
| Мова            | Кількість | Відсоток |
| --------------- | --------- | -------- |
| українська      | 1477      | 99.66%   |
| російська       | 2         | 0.14%    |
| білоруська      | 1         | 0.06%    |
| інші/не вказали | 2         | 0.14%    |
| Усього          | 1482      | 100%     |

## Історія
Перша письмова згадка про Сопошин відноситься до 1368 року.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 718-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Львівської області», село увійшло до складу Жовківської міської громади.
19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Жовківського району, село увійшло до складу новоствореного Львівського району.

## Економіка
19 лютого 2018 року почав діяти завод з переробки меду та продуктів бджільництва.

## Пам'ятки
Сопошин — село, в якому добре зберігся фільварок пана Кузіцького, є окреме поховання — братська могила 1870 р. (напис зберігся) померлих від тифу.

## Релігія
Храм Собору Пресвятої Богородиці с. Сопошин
Храм Всіх Святих с. Сопошин

## Відомі люди
У селі народилися:
- польський композитор і педагог Станіслав Нев'ядомський;
- український науковець і перекладач Дзюб Іван Петрович;
- член НСНУ, колишній народний депутат України В'язівський Володимир Михайлович.

title: Сопошин

wikitext:
{{Село України
| назва           = Сопошин
| область         = [[Львівська область]]
| район           = [[Львівський район]]
| громада         = [[Жовківська міська громада]]
| код КОАТУУ      = 4622788801
| mapx            = 37
| mapy            = 67
| розташування    = Map of Ukraine simple blank.png
| опис розташування = Сопошин на мапі України
| засноване       = [[1368]] р.
| населення       = {{збільшення}}1482 (01.01.2011)<ref>{{Cite web |url=http://stat6.stat.lviv.ua/PXWEB2007/ukr/publ/2011/chnas.zip |title=Державний комітет статистики України. Чисельність наявного населення України на 1 січня 2011 року, Київ-2011 (doc) |accessdate=4 серпня 2013 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20121010205321/http://stat6.stat.lviv.ua/PXWEB2007/ukr/publ/2011/chnas.zip |archivedate=10 жовтня 2012 |deadurl=yes }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121010205321/http://stat6.stat.lviv.ua/PXWEB2007/ukr/publ/2011/chnas.zip |date= 10 жовтня 2012 }}</ref>
| площа           = 1,756
| щільність       = 843,96
| поштові індекси = 80356<ref>{{Cite web |url=http://www.uaidx.com/13/280/index |title=Довідник поштових індексів України. Львівська область. Жовківський район |accessdate=2016-02-08 |archive-date=2016-10-03 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161003171007/http://www.uaidx.com/13/280/index }}</ref>
| код             = 3252
| координати      = {{coord|50|2|36|N|24|0|0|E|scale:30000|display=inline,title}}
| lat_deg         = 50|
| lat_min         = 2|
| lat_sec         = 36
| lon_deg         = 24|
| lon_min         = 0|
| lon_sec         = 0
| висота          = 150
| водойма         = р. [[Свиня (річка)|Свиня]]
| станція         =
| адреса          = 80300, Львівська обл., м. Жовква, вул. Львівська, 40
| відстань        =
| залізниця о     = 32
| ref-залізниця о =
| автошлях о      = 24
| ref-автошлях о  =
| фізична о       = 25
| ref-фізична о   =
| залізниця с     =
| фізична с       =
| автошлях с      =
| Відстань до районного центру = 470,35 км
| Відстань до обласного центру = 25,76 км
}}

'''Сопо́шин''' — [[село]] в [[Україна|Україні]], у [[Жовківська міська громада|Жовківській міській громаді]] [[Львівський район|Львівського району]] [[Львівська область|Львівської області]].

== Географія ==
Сопошин розташований за 25 кілометрів на північ від [[Львів|Львова]], за 35 кілометрів від українсько-польського кордону, на роздоріжжі міжнародних автошляхів на [[Польща|Польщу]] (Львів — [[Рава-Руська]] — [[Варшава]]), [[Балтійські країни]] (Львів — [[Ковель]] — [[Берестя|Брест]]). Поряд з автотрасою проходить залізниця Львів — Рава Руська — Варшава.

Розташоване село на межі природних областей: горбогірного пасма [[Розточчя]] та сильно заболоченої в давнину рівнини [[Мале Полісся|Малого Полісся]]. Межа природних областей збігається тут з багатою геологічною, кліматичною, рослинною і тваринною межею в Європі, поруч з якою проходить [[Головний європейський вододіл]].

Це також древня межа земель та князівств [[Червона Русь|Червоної Руси]] — [[Галичина|Галичини]], [[Волинь|Волині]], [[Звенигород]]ського, [[Белз]]ького князівств. Біля підніжжя гори Гарай (365 м) — крутого уступу Розточчя, яка здіймається на 150 метрів над прилеглою рівниною, перетиналися важливі шляхи Червоної Русі. Зі сходу на захід проходив шлях на відтинку між містами Димошин (нині м. [[Кам'янка-Бузька]]) та Щекотин (околиці села [[Глинськ]]о за 5 кілометрів від Жовкви), далі на Янів (тепер [[Івано-Франкове]]), [[Краковець]], [[Краків]]; з півдня на північ пролягав шлях зі столичного міста [[Галич]]а (пізніше зі Львова) на [[Белз]] і [[Холм]].

=== Рельєф ===
Біля підніжжя гори Гарай (150 м) гряду прорізує річка [[Свиня (річка)|Свиня]], утворюючи кілька вигинів. В долині річки у давнину існували великі стави (Сопошинський, Середній та Зволинський), які були осушені протягом XIX століття. Заболочені колись території по обидві сторони гряди також поступово осушені і на сьогодні вони повністю забудовані.

== Демографія ==
Станом на 2013 р. в Сопошині проживало 1.482 мешканці. Етнічний склад мешканців однорідний. Переважна більшість — [[українці]] — 98,4 % (корінні довоєнні сім'ї становлять меншу його частину), в невеликій кількості — [[росіяни]] — 1 % (частина російського населення і сімей військовослужбовців виїхала в [[Росія|Росію]] після утворення незалежних держав на території [[СРСР]]), [[поляки]] — 0,3 % (майже все довоєнне польське населення вивезено в Польщу 1946 р.), [[євреї]] — 0,1 % (майже все довоєнне єврейське населення знищено [[нацисти|нацистами]] в 1943 р.), інші національності — 0,2 %.

=== Мова ===
Розподіл населення за рідною мовою за даними [[Перепис населення України (2001)|перепису 2001 року]]{{UKR-socialdata-mova-2001}}:
{| class="wikitable sortable"
!Мова
!Кількість
!Відсоток
|-
|[[Українська мова|українська]]
|1477
|99.66%
|-
|[[Російська мова|російська]]
|2
|0.14%
|-
|[[Білоруська мова|білоруська]]
|1
|0.06%
|-
|інші/не вказали
|2
|0.14%
|- class="sortbottom"
!Усього
|1482
|100%
|}

== Історія ==
Перша письмова згадка про Сопошин відноситься до 1368 року.

12 червня [[2020]] року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 718-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Львівської області», село увійшло до складу Жовківської міської громади<ref>{{Закон|718-2020-р|Розпорядження Кабінету Міністрів України «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Львівської області» від 12.06.2020 № 718-р}}</ref>.

19 липня [[2020]] року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації [[Жовківський район|Жовківського району]], село увійшло до складу новоствореного [[Львівський район|Львівського району]]<ref>{{Постанова ВРУ|807-IX|17 липня 2020|Про утворення та ліквідацію районів}}</ref>.

== Економіка ==
19 лютого 2018 року почав діяти завод з переробки меду та продуктів бджільництва<ref>[https://zaxid.net/na_lvivshhini_vidkrili_pershiy_zavod_z_pererobki_medu_n1449571 На Львівщині відкрили перший завод з переробки меду]</ref>.

== Пам'ятки ==
Сопошин — село, в якому добре зберігся фільварок пана Кузіцького, є окреме поховання — братська могила 1870 р. (напис зберігся) померлих від тифу.

== Релігія ==
[[Храм Собору Пресвятої Богородиці с. Сопошин]]<ref>{{Cite web|title=До Православної церкви в Україні доєдналась ще одна парафія Жовківщини – Прикордоння|url=http://prykordonnya.info/5772/do-ptsu-doyednalas-shche-odna-tserkva-na-zhovivkshchyni/|accessdate=2019-02-08|language=uk}}</ref>

Храм Всіх Святих с. Сопошин

== Джерела ==
«Географічний словник Королівства Польського та інших земель слов'янських» так описує село Сопошин:
{{цитата|'''Сопошин''' ({{ref-pl}}Soposzyn) — село, належало до Жовківського повіту, 3 км на пд.-сх. від Жовкви. На пд. лежить Мацошин, на зах. Стара Скварява і Жовква, на пн. Жовква, на сх. Блищиводи і Смереків. Південно-західною частиною села пропливає річка Свиня, права притока р. Рати (притоки Бугу). В долині цієї річки лежить сільська забудова. В 1880 році було 148 господарств, 748 жителів в гміні, 9 господарства, 46 жителів на території двору. (587 греко-католиків, 188 римо-католики, 19 ізраелітів; 593 русини, 185 поляків, 12 німців). Парафія греко-католицька була в Мацошині, римо-католицька в Жовкві. В селі була церква і філіальна школа. В записах Крехівського монастиря є згадка про Василіанський монастир, який колись існував в Сопошині. (Шематизм провінції Св. Спасителя, Чину Св. Василія у Львові, 1867, стр. 189). В Жовкві, 21 листопада 1690 року записує Ян III своєму кухарю Блажею Бамбужі, дві частини дворища Сподинковського в Сопошині. (Бернардинський архів у Львові, С., т. 545, стр. 1732).<ref>{{SgKP|XI|77|Soposzyn}}.— S. 77. {{ref-pl}}</ref>}}

== Відомі люди ==
У селі народилися:
* польський композитор і педагог [[Станіслав Нев'ядомський]];
* український науковець і перекладач [[Дзюб Іван Петрович]];
* член [[Наша Україна|НСНУ]], колишній [[народний депутат України]] [[В'язівський Володимир Михайлович]].

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* Історія міст і сіл Української РСР. Львівська область. — Київ, 1968.
* {{SgKP|XI|77|Soposzyn}}.— S. 77. {{ref-pl}}

{{Жовківська міська громада}}
{{Львівський район}}

[[Категорія:Жовківський район]]
[[Категорія:Села Львівської області]]

title: село Сопошин

Область: Львівська область

Район: Львівський район

Тер. громада: Жовківська міська громада

title: Основні дані

Густота населення: 843,96 осіб/км²

title: Географічні дані

Водойми: р. Свиня

title: Місцева влада

title: Карта

Карта: Сопошин

title: Мапа

Мапа: Сопошин у Вікісховищі