text:
# Каллімелль смарагдовий
Калліме́лль смара́гдовий (лат. Callimellum angulatum Schrank, 1789 = Callimus angulatus (Schrank, 1789) вид жуків з родини вусачів.

## Поширення
Хорологічно C. angulatum є середземноморським видом середземноморського зооґеографічного комплексу. Ареал охоплює Південну, частково Західну та Центральну Європу, а також південь Східної Європи, Кавказ, Малу Азію та Північну Африку. У Карпатському регіоні України вид поширений на Закарпатті, є дуже рідкісним і вимагає ретельної охорони.

## Екологія
Жуки активні вдень, зустрічаються на квітах. Личинки розвиваються у деревині бука, дуба, каштану істівного.

## Морфологія

### Імаго
Передньоспинка набагато вужча за надкрила, спереду і ззаду перетягнута, на диску з мозолями. Надкрила не укорочені, розходяться на шві. У самки 2-й стерніт черевця вирізаний на вершині, в золотисто-жовтому покриві. Загальне забарвлення чорне з металічним блиском синьо-зеленого або зеленого відтінку. Черевце — рудого забарвлення. Надкрила яскраво-зелені або синьо-зелені. Довжина тіла становить 8-10 мм.

## Життєвий цикл
Генерація — однорічна.

## Підвиди
1. Callimus angulatus ssp. angulatus (Schrank, 1789) — номінативний підвид розповсюджений у Європі, Кавказі, Малу Азії та Північну Африці.
2. Callimus angulatus ssp. glabrescens Holzschuh, 1989 — ендемічний підвид острова Крит.

title: Каллімелль смарагдовий

wikitext:
{{Taxobox
| color = pink
| name = Каллімелль смарагдовий
| fossil_range =
| image = Callimellum angulatum fg01.jpg
| image_width = 250px
| image_caption = ([[Callimellum angulatum]] [[Schrank]], [[1789]])
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| subregnum = [[Справжні багатоклітинні (підцарство)|Справжні багатоклітинні тварини]] (Eumetazoa)
| phylum = [[Членистоногі]] (Arthropoda)
| classis = [[Комахи]] (Insecta)
| subclassis = [[Крилаті комахи]] (Pterygota)
| infraclassis = [[Новокрилі]] (Neoptera)
| superordo = [[Голометабола]] (Holometabola)
| ordo = [[Твердокрилі|Жуки]] (Coleoptera)
| subordo = [[Всеїдні жуки]] (Polyphaga)
| infraordo = [[Кукуїформні]] (Cucujiformia)
| superfamilia = [[Хризомелоїдні]] (Chrysomeloidea)
| familia = [[Вусачі]] (Cerambycidae [[Latreille]], [[1802]])
| subfamilia = [[Церамбіціни]] (''[[Cerambycinae]]'' [[Thomson]], [[1860]])
| genus = [[Каллімелль]] ( [[Callimellum]], [[E. Strand]], [[1928]])
| species = '''Каллімелль смарагдовий''' ('''''C. angulatum''''')
| binomial = '''Callimellum angulatum'''
| binomial_authority = [[Schrank]], [[1789]]
}}

'''Калліме́лль смара́гдовий''' ({{lang-la|[[Callimellum]] angulatum}} [[Schrank]], [[1789]] = ''[[Callimus]] angulatus'' (Schrank, 1789) [[вид (біологія)|вид]] [[Твердокрилі|жуків]] з [[родина (біологія)|родини]] [[вусачі]]в.

== Поширення ==
Хорологічно ''C. angulatum'' є [[Середземномор'я|середземноморським]] видом середземноморського зооґеографічного комплексу. [[Ареал]] охоплює Південну, частково Західну та Центральну [[Європа|Європу]], а також південь Східної Європи, [[Кавказ]], [[Мала Азія|Малу Азію]] та Північну [[Африка|Африку]]. У [[Українські Карпати|Карпатському регіоні]] [[Україна|України]] вид поширений на [[Закарпаття|Закарпатті]], є дуже рідкісним і вимагає ретельної охорони.

== [[Екологія]] ==
Жуки активні вдень, зустрічаються на квітах. Личинки розвиваються у деревині [[бук]]а, [[дуб]]а, [[каштан]]у істівного.

== [[Морфологія (біологія)|Морфологія]] ==

=== [[Імаго]] ===
Передньоспинка набагато вужча за надкрила, спереду і ззаду перетягнута, на диску з мозолями. Надкрила не укорочені, розходяться на шві. У самки 2-й стерніт черевця вирізаний на вершині, в золотисто-жовтому покриві. Загальне забарвлення чорне з металічним блиском синьо-зеленого або зеленого відтінку. Черевце — рудого забарвлення. Надкрила яскраво-зелені або синьо-зелені. Довжина тіла становить 8-10 мм.

== [[Біологічний життєвий цикл|Життєвий цикл]] ==
Генерація — однорічна.

== [[Підвид (біологія)|Підвиди]] ==
# ''Callimus angulatus'' ssp. ''angulatus'' (Schrank, 1789) — номінативний підвид розповсюджений у [[Європа|Європі]], [[Кавказ]]і, [[Мала Азія|Малу Азії]] та Північну [[Африка|Африці]].
# ''Callimus angulatus'' ssp. ''glabrescens'' Holzschuh, 1989 — ендемічний підвид острова [[Крит]].

== Література ==
# [[Бартєнєв Олександр|Бартенев А. Ф.]] Обзор видов жуков-усачей (Coleoptera: Cerambycidae) фауны Украины // Вісті Харківського ентомологічного товариства. — 2003 (2004). — 11, № 1-2. — с. 24-43
# Загайкевич І. К. До вивчення [[вусачі]]в (Cerambycidae) Станіславської обл. // Проблеми ентомології на Україні. — К.: Вид-во АН УРСР, 1959. — с. 45-47;

== Посилання ==
# http://www.biolib.cz/en/taxon/id11077/ {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190726184734/https://www.biolib.cz/en/taxon/id11077/ |date=26 липня 2019 }}
# http://www.cerambyx.uochb.cz/calangul.htm {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141125111610/http://www.cerambyx.uochb.cz/calangul.htm |date=25 листопада 2014 }}
# http://www.cerambyx.uochb.cz/call_angul_glabr.htm {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150613020207/http://www.cerambyx.uochb.cz/call_angul_glabr.htm |date=13 червня 2015 }}

[[Категорія:Тварини, описані 1789]]
[[Категорія:Церамбіціни]]

title: ?Каллімелль смарагдовий

Домен: Еукаріоти (Eukaryota)

Царство: Тварини (Animalia)

Підцарство: Справжні багатоклітинні тварини (Eumetazoa)

Тип: Членистоногі (Arthropoda)

Клас: Комахи (Insecta)

Підклас: Крилаті комахи (Pterygota)

Інфраклас: Новокрилі (Neoptera)

Надряд: Голометабола (Holometabola)

Ряд: Жуки (Coleoptera)

Підряд: Всеїдні жуки (Polyphaga)

Інфраряд: Кукуїформні (Cucujiformia)

Надродина: Хризомелоїдні (Chrysomeloidea)

Родина: Вусачі (Cerambycidae Latreille, 1802)

Підродина: Церамбіціни (Cerambycinae Thomson, 1860)

Рід: Каллімелль ( Callimellum, E. Strand, 1928)

Вид: Каллімелль смарагдовий (C. angulatum)

Вікісховище: Callimus angulatus


text:
# Сендін-да-Серра
Сендін-да-Серра (порт. Sendim da Serra; МФА: [sẽ.ˈdĩ dɐ ˈse.ʁɐ]) — парафія в Португалії, у муніципалітеті Алфандега-да-Фе. Розташована в північно-східній частині країни, на теренах історичної португальської провінції Трансмонтана. Входить до складу округу Браганса. За адміністративним поділом, чинним до 1976 року, терени парафії були складовою провінції Трансмонтана і Верхнє Дору. Належить до Брагансько-Мірандської діоцезії Католицької церкви. Патрон — святий Лаврентій. Площа — 11,0255 км². Населення — 91 ос. (2011). Слабо урбанізований регіон. Густота населення — 8,25 осіб/км²
. Код — 040113.

## Населення
| Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців | Кількість мешканців |
| ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- | ------------------- |
| 1864                | 1878                | 1890                | 1900                | 1911                | 1920                | 1930                | 1940                | 1950                | 1960                | 1970                | 1981                | 1991                | 2001                | 2011                |
| 271                 | 246                 | 193                 | 226                 | 260                 | 218                 | 218                 | 219                 | 210                 | 194                 | 175                 | 174                 | 151                 | 110                 | 91                  |

wikiname: ukwiki

title: Сендін-да-Серра

in_language: uk

wikitext:
{{Otheruses-2|Сендін|Серра}}
{{Адміністративна одиниця Португалії
| name =
| native_name =
| type = парафія
| image_coat_of_arms =
| image_shield =
| image_flag =
| flag_border =
| image_skyline =
| image_caption =
| image_location =
| image_map =
| map_caption =
| coordinates =
| region =
| island =
| CIM =
| metro =
| district = [[Браганса (округ)|Браганса]]
| municipality = [[Алфандега-да-Фе]]
| municipalities =
| parishes =
| seat =
| leader_party =
| leader_name =
| elevation =
| elevation_m =
| elevation_min =
| elevation_max =
| area_total = 11.0255
| area_total_km2 =
| population_total = 91
| population_as_of = [[2011]]<ref name="EU">{{Eurostat LAU}}</ref>
| postal_code =
| area_code = 040113
| patron = святий Лаврентій
| holiday =
| established_date =
| dissolved =
| website =
}}
'''Сендін-да-Серра''' ({{lang-pt|Sendim da Serra}}; {{IPA2|sẽ.ˈdĩ dɐ ˈse.ʁɐ}}<ref>{{МФА-пор}}</ref>) — [[парафії Португалії|парафія]] в [[Португалія|Португалії]], у [[муніципалітети Португалії|муніципалітеті]] [[Алфандега-да-Фе]]. Розташована в північно-східній частині країни, на теренах історичної португальської [[провінції Португалії|провінції]] [[Трансмонтана]]. Входить до складу [[округи Португалії|округу]] [[Браганса (округ)|Браганса]]. За адміністративним поділом, чинним до [[1976]] року, терени парафії були складовою провінції [[Трансмонтана і Верхнє Дору]]. Належить до [[Брагансько-Мірандська діоцезія|Брагансько-Мірандської діоцезії]] [[Католицька церква в Португалії|Католицької церкви]]. [[Святий покровитель|Патрон]] — святий Лаврентій<ref>[http://www.anuariocatolicoportugal.net/lista_oragos.asp Oragos] // ''Anuário Católico. Portugal''.</ref>. Площа — {{formatnum:11.0255}} км². Населення — 91 ос. ([[2011]]<ref name="EU"/>). Слабо [[урбанізація|урбанізований]] регіон.<!-- (3) Rural areas (thinly populated areas) (Code 3) --><ref>[https://ec.europa.eu/eurostat/web/gisco/geodata/reference-data/population-distribution-demography/degurba Degree of Urbanisation], eurostat</ref> Густота населення — {{Densidade populacional2|91|11.0255|}}. Код — 040113.

== Населення ==
{| class="wikitable" style="text-align:center"
|-
! colspan="15" | Кількість мешканців<ref>[https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_publicacoes Instituto Nacional de Estatística (Recenseamentos Gerais da População)]</ref>
|- bgcolor="white"
| align="center" | '''1864'''
| align="center" | '''1878'''
| align="center" | '''1890'''
| align="center" | '''1900'''
| align="center" | '''1911'''
| align="center" | '''1920'''
| align="center" | '''1930'''
| align="center" | '''1940'''
| align="center" | '''1950'''
| align="center" | '''1960'''
| align="center" | '''1970'''
| align="center" | '''1981'''
| align="center" | '''1991'''
| align="center" | '''2001'''
| align="center" | '''2011'''
|- bgcolor="white"
| align="center" |	271
| align="center" |	246
| align="center" |	193
| align="center" |	226
| align="center" |	260
| align="center" |	218
| align="center" |	218
| align="center" |	219
| align="center" |	210
| align="center" |	194
| align="center" |	175
| align="center" |	174
| align="center" |	151
| align="center" |	110
| align="center" |	91
|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
{{ci}}
* {{Eurostat LAU}}
{{Парафії Алфандеги-да-Фе }}
{{ac}}

[[Категорія:Парафії Алфандеги-да-Фе]]

title: — Парафія —

Країна: Португалія

Округ: Браганса

Муніципалітет: Алфандега-да-Фе

— Парафія —:
Площа
Населення (2011)

Часовий пояс: WET (UTC±00:00)

Покровитель: святий Лаврентій


text:
# Глинськ (Олександрійський район)
Глинськ — село в Україні, у Великоандрусівській сільській громаді Олександрійського району Кіровоградської області. Населення становить 1654 осіб. Колишній центр Глинської сільської ради.

## Географія
У селі балки Яр Євтушин та Яр Онов впадають у річку Цибульник.

## Історія
У 1752-64 роках тут була 19 рота новосербського Гусарського полку (кінного).
Станом на 1886 рік у селі, центрі Глинської волості Олександрійського повіту Херсонської губернії, мешкало 2118 осіб, налічувалось 378 дворових господарств, існували 2 православні церкви, церковно-приходська школа, відкрита у 1859 році, 3 лавки, відбувались торжки.
За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 4694 осіб (3125 чоловічої статі та 1569 — жіночої), з яких 1672 — православної віри.
05.02.1965 Указом Президії Верховної Ради Української РСР передано Глинську сільраду Знам'янського району до складу Кремгесівського району.

## Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1932 особи, з яких 851 чоловік та 1081 жінка.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 1653 особи.

### Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
| Мова       | Відсоток |
| ---------- | -------- |
| українська | 95,16 %  |
| російська  | 2,06 %   |
| циганська  | 2,06 %   |
| білоруська | 0,24 %   |
| вірменська | 0,12 %   |
| молдовська | 0,12 %   |
| румунська  | 0,12 %   |
| болгарська | 0,06 %   |

## Відомі люди
У селі народився український вчений-економіст Андрущенко Володимир Леонідович (* 1940) — заслужений діяч науки і техніки України, доктор економічних наук, професор.

title: Глинськ (Олександрійський район)

wikitext:
{{Otherplaces|Глинськ}}
{{Село України
 | назва           = Глинськ
 | область         = [[Кіровоградська область]]
 | район           = [[Олександрійський район]]
 | громада         = [[Великоандрусівська сільська громада]]
 | рада            = [[Великоандрусівська сільська рада]]
 | код КОАТУУ      = 3525281201
 | розташування    = Svitlovodskyj.jpg
 | mapx            = 82
 | mapy            = 141
 | засновано       =  до 1763
 | населення       = 1654
 | територія       =
 | ref-територія   =
 | площа           =
 | ref-площа       =
 | щільність       =
 | поштовий індекс = 27532
 | телефонний код  = 5236
 | координати      = {{coord|48|57|14|N|32|54|6|E|scale:100000_region:UA|display=inline,title}}
   | lat_deg = 48 || lat_min = 57 || lat_sec = 14
   | lon_deg = 32 || lon_min = 54 || lon_sec = 6
 | висота          = 102
 | ref-висота      =
 | водойма         = балка [[Яр Євтушин]], балка [[Яр Онов]], річка [[Цибульник]]
 | адреса          =<!-- 27532, с. Глинськ, вул. Центральна, 10
 | сільський голова = Різаєв Аріф Тофікович-->
 | облікова картка = [http://gska2.rada.gov.ua/pls/z7502/A005?rdat1=30.01.2010&rf7571=17650 Глинськ]
 | прапор          =
 | герб            =
 | відстань о      =
 | ref-відстань о  =
 | відстань р      =
 | ref-відстань р  =
 | станція         =
 | відстань ст     =
}}
'''Глинськ''' — [[село]] в Україні, у [[Великоандрусівська сільська громада|Великоандрусівській сільській громаді]] [[Олександрійський район|Олександрійського району]] [[Кіровоградська область|Кіровоградської області]]. Населення становить 1654 осіб. Колишній центр [[Глинська сільська рада (Світловодський район)|Глинської сільської ради]].

== Географія ==
У селі балки [[Яр Євтушин]] та [[Яр Онов]] впадають у річку [[Цибульник]].

== Історія ==
У [[1752]]-[[1764|64]] роках тут була 19 рота [[Нова Сербія|новосербського]] [[Гусари (рід кавалерії)|Гусарського полку]] (кінного).

Станом на [[1886]] рік у селі, центрі [[Глинська волость (Олександрійський повіт)|Глинської волості]] [[Олександрійський повіт|Олександрійського повіту]] [[Херсонська губернія|Херсонської губернії]], мешкало 2118 осіб, налічувалось 378 дворових господарств, існували 2 православні церкви, церковно-приходська школа, відкрита у 1859 році<ref>[https://old.library.kr.ua/elib/alminhulstep/inhulstep2019IV.pdf Інгульський степ. Збірник] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220120134837/https://old.library.kr.ua/elib/alminhulstep/inhulstep2019IV.pdf |date=20 січня 2022 }} / Упорядник В. А. Сердюк. — К.: Ярославів Вал, 2019. — с. 57</ref>, 3 лавки, відбувались торжки<ref>{{ВВСЕР-8-1886}}</ref>.
{{Перепис-1897|+|3125|1569|1672}}<ref>{{НМРИ-500-1905|1-255}}</ref>.

05.02.1965 Указом Президії Верховної Ради Української РСР передано [[Глинська сільська рада (Світловодський район)|Глинську]] сільраду [[Знам'янський район|Знам'янського району]] до складу [[Світловодський район|Кремгесівського району]].<ref>{{Cite web |url=http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/3н-06 |title=Про внесення змін до Указу Президії Верховної Ради Української РСР від 4 січня 1965 року «Про внесення змін в адміністративне районування Української РСР» |accessdate=3 листопада 2016 |archive-date=1 липня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180701194206/http://zakon3.rada.gov.ua/laws/show/3н-06 }}</ref>

== Населення ==
Згідно з [[Перепис населення УРСР (1989)|переписом УРСР 1989 року]] чисельність наявного населення села становила 1932 особи, з яких 851 чоловік та 1081 жінка.<ref name="населення 1989"/>

За [[Перепис населення України (2001)|переписом населення України 2001 року]] в селі мешкали 1653 особи.<ref name="населення 2001"/>

=== Мова ===
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:<ref name="населення 2001 мова"/>
{| class="standard"
|-
! Мова || Відсоток
|-
| [[українська мова|українська]]
| align="right"| 95,16 %
|-
| [[російська мова в Україні|російська]]
| align="right"| 2,06 %
|-
| [[циганська мова|циганська]]
| align="right"| 2,06 %
|-
| [[білоруська мова в Україні|білоруська]]
| align="right"| 0,24 %
|-
| [[вірменська мова|вірменська]]
| align="right"| 0,12 %
|-
| [[молдовська мова в Україні|молдовська]]
| align="right"| 0,12 %
|-
| [[румунська мова|румунська]]
| align="right"| 0,12 %
|-
| [[болгарська мова в Україні|болгарська]]
| align="right"| 0,06 %
|}

== Відомі люди ==
У селі народився український вчений-економіст [[Андрущенко Володимир Леонідович]] (* 1940) — заслужений діяч науки і техніки України, доктор економічних наук, професор.

== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/kirovogradskaja/5207 Погода в селі Глинськ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111220192824/http://weather.in.ua/ua/kirovogradskaja/5207 |date=20 грудня 2011 }}

== Див. також ==
* [[Перелік населених пунктів, що постраждали від Голодомору 1932—1933 (Кіровоградська область)]]
* [https://web.archive.org/web/20160503221945/http://srda.gov.ua/index.php?id=1258#glynsk Глинськ] // Історичні довідки на села Світловодського району

== Примітки ==
{{reflist|refs=

<ref name="населення 1989">{{БД Держстату України|тип=1989|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

<ref name="населення 2001">{{БД Держстату України|тип=2001 с|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

<ref name="населення 2001 мова">{{БД Держстату України|тип=2001 мова|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

}}

{{Великоандрусівська сільська громада}}
{{Світловодський район}}
{{Олександрійський повіт}}
{{Новосербія}}
{{Kirovohrad-geo-stub}}

[[Категорія:Села Кіровоградської області]]

title: село Глинськ

Країна: Україна

Область: Кіровоградська область

Район: Олександрійський район

Тер. громада: Великоандрусівська сільська громада

Облікова картка: Глинськ

title: Основні дані

title: Географічні дані

Водойми: балка Яр Євтушин, балка Яр Онов, річка Цибульник

title: Карта

Карта: Глинськ

title: Мапа

Мапа: Глинськ у Вікісховищі


text:
# Чарльз Таунлі
Чарльз Таунлі (англ. Charles Townley, 1 жовтня 1737 — 3 січня 1805) — англійський аристократ, антиквар і колекціонер творів античної скульптури.

## Біографія
Чарльз Таунлі народився 1 жовтня 1737 в Англії в родовому маєтку Таунлі-хол, недалеко від Бернлі в графстві Ланкашир (Північно-Західна Англія).
Він був старшим сином Вільяма Таунлі (1714—1741) та його дружини Сесилії, дочки Ральфа Стендіша зі Стендіша, Ланкашира, онуки Генрі, шостого герцога Норфолка. Він успадкував маєток після смерті батька в 1742 році й приблизно в цей же час вступив до католицького коледжу (College des Grands Anglais) в Дуе (Франція). Пізніше він розбудував свій маєток і певний час жив життям сільського джентльмена свого часу. Як католик він був позбавлений можливості державної служби та навчання в університеті. Удосконалював свої знання у гуманітарних науках під керівництвом Джона Тербервіля Нідема, біолога та римсько-католицького священика.
Відвідування Риму і Флоренції в 1765 привело Чарльза Таунлі до захоплення античним мистецтвом. Він мандрував південною Італією та Сицилією, але до 1772 року своєю штаб-квартирою зробив Рим. У 1768 році він почав формувати колекцію старожитностей. Незважаючи на конкуренцію з боку Ватикану, Таунлі швидко примножував свою колекцію, в основному за рахунок домовленостей з Гевіном Гамільтоном, і обережніше, з Томасом Дженкінсом. Він ділив з ними ризики та успіхи у розкопках та таємному вивезенні творів мистецтва з Італії.
Таунлі купував античні статуї, розписні вази, монети, рукописи, а також малюнки й картини старих майстрів. У 1772 році він переїхав до Лондона, а через деякий час, в 1778 році придбав будинок на Парк-стріт, 7 у Вестмінстері.
У березні 1791 року Чарльз Таунлі був обраний членом Королівського наукового товариства.
Він пристосував свій будинок для розміщення статуй та бібліотеки. Як і раніше, час від часу відвідував Рим і продовжував отримувати нові предмети для своєї колекції приблизно до 1780 року, почасти з Італії, через своїх агентів Вільяма Гамільтона і Томаса Дженкінса, а почасти за рахунок придбань у Англії у Лайда Брауна та інших агентів. Крім мармурових скульптур колекція Таунлі містила теракотові рельєфи, багато з яких купував скульптор Джозеф Ноллекенс, бронзовий посуд, кілька дорогоцінних каменів та серію римських «великих латунних» монет. Саме Ноллекенс у 1807 році виконав мармуровий портретний бюст Чарльза Таунлі.
Таунлі, як і його друг сер Вільям Гамільтон, з ентузіазмом вивчав фантастичні теорії мистецтва П'єра-Франсуа Юга (барона Д'Анкарвіля). Більшість «Досліджень про походження грецьких творів мистецтва» (Recherches sur l'Origine des Arts de la Grece) Д'Анкарвіля була написана в будинку Таунлі на Парк-стріт. Сам Таунлі не опублікував нічого, крім дисертації в альманасі «Стародавні пам'ятки» («Vetusta Monumenta») про давній шолом, знайдений у Рібчестері (графство Ланкашир).
1786 року Таунлі став членом Товариства дилетантів, а 1791 року куратором Британського музею в Лондоні. Близько 1803 року його здоров'я погіршилося, проте Таунлі продовжував захоплено проєктувати галереї статуй і бібліотеки для свого Таунлі-голу в Бернлі.
Він помер у будинку 7 на Парк-стріт 3 січня 1805 року, на шістдесят восьмому році життя, і був похований у сімейній каплиці в Бернлі в Ланкаширі. Його володіння перейшли до його брата Едварда Таунлі Стендіша, а потім до його дядька Джона Таунлі з Чізвіка. Чоловіча лінія родини обірвалася після смерті полковника Джона Таунлі в 1878 році.
Чарльз Таунлі заповів свою колекцію Британському музею. Проте незадовго до смерті він вирішив залишити її під опікою свого брата Едварда і дядька Джона Таунлі за умови, що скульптури будуть виставлені у спеціально побудованій галереї. Галерея була побудована, але зі зростанням колекції музею грецьких і римських старожитностей стало ясно, що старий будинок був занадто малий. Старий особняк і Таунлі-галерея в стилі палладіанства були знесені в 1823 році та замінені новим двоповерховим будинком.
Мармурові та теракотові скульптури колекції Таунлі були викуплені у виконавців заповіту в 1805 році Британським музеєм за 20 000 фунтів стерлінгів. Спеціально для цієї мети куратори музею отримали парламентський грант. Едварда Таунлі Стендіша було призначено куратором колекції, а нова галерея, побудована в музеї для колекції Таунлі, була відкрита для публіки в 1808 році. Основна частина колекції Таунлі в Британському музеї складається приблизно з 300 експонатів і є однією з найбільших збірок греко-римського мистецтва.
Вироби з бронзи, монети, коштовне каміння та малюнки були придбані музеєм у 1814 році за 8 200 фунтів стерлінгів. Каталоги рукописів Таунлі зберігаються у відділі грецьких та римських старожитностей Британського музею. Великий архів Чарльза Таунлі, включно з щоденниками, бухгалтерськими книгами, рахунками, кореспонденцією та каталогами, було придбано Британським музеєм у 1992 році.

## Шедеври колекції Таунлі
- І. Цоффані. Чарльз Таунлі з друзями у своїй галереї. 1782. Галерея Таунлі-гол, Бернлі
- "Дискобол Таунлі". Репліка давньогрецького оригіналу Мирона 450-440 років. до н. е. (ІІ. ст. н. е.) Британський музей[7]
- "Венера Таунлі" з Остії. ІІ. ст. н. е. Британський музей[8]
- Погруддя Клітії («Жінка-Квітка»). ІІ. ст. н. е. Британський музей
- Антиной з Янікула. 130-140 р.р. н. е. (голова; торс - доповнення Вінченцо Пачетті(?)). Британський музей[9]
- Гра в кості. ІІ ст. н. е. Британський музей
- "Ваза Таунлі". ІІ ст. н. е. Британський музей[10]
- Каріатида зі святилища Деметри на Апієвій дорозі. Неоаттична школа. 140-160 р.р. н. е. Британський музей
- Рельєф з Вілли Адріана в Тіволі. Бл. 125 р. н. е. Мармур. Британський музей

title: Чарльз Таунлі

wikitext:
{{особа}}
'''Чарльз Таунлі''' ({{Lang-en|Charles Townley}}, 1 жовтня 1737 — 3 січня 1805) — [[Англія|англійський]] аристократ, антиквар і колекціонер творів античної скульптури.

== Біографія ==
Чарльз Таунлі народився 1 жовтня 1737 в Англії в родовому маєтку Таунлі-хол, недалеко від Бернлі в графстві [[Ланкашир]] ([[Північно-Західна Англія]])<ref>Wroth, Warwick William (1899). Towneley, Charles. In Lee, Sidney (ed.). Dictionary of National Biography. 57. — London: Smith, Elder & Co. Рp. 97—98. — URL: https://en.wikisource.org/wiki/Dictionary_of_National_Biography,_1885-1900/Towneley,_Charles {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201027072107/https://en.wikisource.org/wiki/Dictionary_of_National_Biography,_1885-1900/Towneley,_Charles |date=2020-10-27 }}</ref>.

Він був старшим сином Вільяма Таунлі (1714—1741) та його дружини Сесилії, дочки Ральфа Стендіша зі Стендіша, Ланкашира, онуки Генрі, шостого герцога [[Норфолк]]а. Він успадкував маєток після смерті батька в 1742 році й приблизно в цей же час вступив до католицького коледжу (College des Grands Anglais) в [[Дуе (Нор)|Дуе (Франція)]]. Пізніше він розбудував свій маєток і певний час жив життям сільського джентльмена свого часу. Як католик він був позбавлений можливості державної служби та навчання в університеті. Удосконалював свої знання у гуманітарних науках під керівництвом Джона Тербервіля Нідема, біолога та римсько-католицького священика<ref>Chisholm H. Towneley, Charles. Encyclopædia Britannica. 27 (11th ed.). — Cambridge University Press, 1911. — Р. 111</ref>.

Відвідування [[Рим]]у і [[Флоренція|Флоренції]] в 1765 привело Чарльза Таунлі до захоплення античним мистецтвом. Він мандрував південною Італією та Сицилією, але до 1772 року своєю штаб-квартирою зробив Рим. У 1768 році він почав формувати колекцію старожитностей. Незважаючи на конкуренцію з боку [[Ватикан]]у, Таунлі швидко примножував свою колекцію, в основному за рахунок домовленостей з Гевіном Гамільтоном, і обережніше, з Томасом Дженкінсом. Він ділив з ними ризики та успіхи у розкопках та таємному вивезенні творів мистецтва з Італії.

Таунлі купував античні статуї, розписні вази, монети, рукописи, а також малюнки й картини старих майстрів. У 1772 році він переїхав до [[Лондон]]а, а через деякий час, в 1778 році придбав будинок на Парк-стріт, 7 у [[Вестмінстер]]і.

У березні 1791 року Чарльз Таунлі був обраний членом [[Лондонське королівське товариство|Королівського наукового товариства]]<ref>Lists of Royal Society Fellows 1660—2007. — London: The Royal Society. Archived from the original on 24 March 2010. Retrieved 19 July 2010. — URL: https://web.archive.org/web/20100324095152/http://royalsociety.org/Lists-of-Royal-Society-Fellows-1660-2007/</ref>.

Він пристосував свій будинок для розміщення статуй та бібліотеки. Як і раніше, час від часу відвідував Рим і продовжував отримувати нові предмети для своєї колекції приблизно до 1780 року, почасти з Італії, через своїх агентів [[Вільям Дуглас Гамільтон|Вільяма Гамільтона]] і Томаса Дженкінса, а почасти за рахунок придбань у Англії у Лайда Брауна та інших агентів. Крім [[мармур]]ових скульптур колекція Таунлі містила [[Теракота|теракотові]] рельєфи, багато з яких купував скульптор Джозеф Ноллекенс, бронзовий посуд, кілька [[Дорогоцінне каміння|дорогоцінних каменів]] та серію римських «великих латунних» монет. Саме Ноллекенс у 1807 році виконав мармуровий портретний бюст Чарльза Таунлі.

Таунлі, як і його друг сер [[Вільям Дуглас Гамільтон|Вільям Гамільтон]], з ентузіазмом вивчав фантастичні теорії мистецтва П'єра-Франсуа Юга (барона Д'Анкарвіля). Більшість «Досліджень про походження грецьких творів мистецтва» (Recherches sur l'Origine des Arts de la Grece) Д'Анкарвіля була написана в будинку Таунлі на Парк-стріт. Сам Таунлі не опублікував нічого, крім дисертації в альманасі «Стародавні пам'ятки» («Vetusta Monumenta») про давній шолом, знайдений у Рібчестері (графство Ланкашир).

1786 року Таунлі став членом [[Товариство дилетантів|Товариства дилетантів]], а 1791 року куратором [[Британський музей|Британського музею]] в Лондоні. Близько 1803 року його здоров'я погіршилося, проте Таунлі продовжував захоплено проєктувати галереї статуй і бібліотеки для свого Таунлі-голу в Бернлі.

Він помер у будинку 7 на Парк-стріт 3 січня 1805 року, на шістдесят восьмому році життя, і був похований у сімейній каплиці в Бернлі в Ланкаширі. Його володіння перейшли до його брата Едварда Таунлі Стендіша, а потім до його дядька Джона Таунлі з Чізвіка. Чоловіча лінія родини обірвалася після смерті полковника Джона Таунлі в 1878 році.

Чарльз Таунлі заповів свою колекцію Британському музею. Проте незадовго до смерті він вирішив залишити її під опікою свого брата Едварда і дядька Джона Таунлі за умови, що скульптури будуть виставлені у спеціально побудованій галереї. Галерея була побудована, але зі зростанням колекції музею грецьких і римських старожитностей стало ясно, що старий будинок був занадто малий. Старий особняк і Таунлі-галерея в [[Палладіанство|стилі палладіанства]] були знесені в 1823 році та замінені новим двоповерховим будинком.

Мармурові та теракотові скульптури колекції Таунлі були викуплені у виконавців заповіту в 1805 році Британським музеєм за 20 000 фунтів стерлінгів. Спеціально для цієї мети куратори музею отримали парламентський грант. Едварда Таунлі Стендіша було призначено куратором колекції, а нова галерея, побудована в музеї для колекції Таунлі, була відкрита для публіки в 1808 році. Основна частина колекції Таунлі в Британському музеї складається приблизно з 300 експонатів і є однією з найбільших збірок греко-римського мистецтва.

Вироби з бронзи, монети, коштовне каміння та малюнки були придбані музеєм у 1814 році за 8 200 фунтів стерлінгів. Каталоги рукописів Таунлі зберігаються у відділі грецьких та римських старожитностей Британського музею. Великий архів Чарльза Таунлі, включно з щоденниками, бухгалтерськими книгами, рахунками, кореспонденцією та каталогами, було придбано Британським музеєм у 1992 році.

== Шедеври колекції Таунлі ==
<gallery class="center" widths="200" heights="200">
Файл:Zoffani, Johann - Charles Towneley in his Sculpture Gallery - 1782.jpg|І. Цоффані. Чарльз Таунлі з друзями у своїй галереї. 1782. Галерея Таунлі-гол, Бернлі
Файл:Discobolus side 2.jpg|"Дискобол Таунлі". Репліка давньогрецького оригіналу [[Мирон (скульптор)|Мирон]]а 450-440 років. до н. е. (ІІ. ст. н. е.) [[Британський музей]]<ref>{{Cite web|title=statue {{!}} British Museum|url=https://www.britishmuseum.org/collection/object/G_1805-0703-43|access-date=2020-10-14|website=The British Museum|language=en}}</ref>
Файл:The Townley Venus - British Museum.jpg|"Венера Таунлі" з Остії. ІІ. ст. н. е. Британський музей<ref>{{Cite web|title=statue {{!}} British Museum|url=https://www.britishmuseum.org/collection/object/G_1805-0703-15|access-date=2020-10-14|website=The British Museum|language=en}}</ref>
Файл:ClytieTownley.JPG|Погруддя Клітії («Жінка-Квітка»). ІІ. ст. н. е. Британський музей
Файл:Antinoos Janiculum BM 1805.07-03.97.jpg|alt=Антиной з Янікула. 130–140 рр. н. е. (голова; торс — доповнення Вінченцо Пачетти ?). Британский музей|Антиной з Янікула. 130-140 р.р. н. е. (голова; торс - доповнення Вінченцо Пачетті(?)). Британський музей<ref>{{Cite web|title=portrait head {{!}} British Museum|url=https://www.britishmuseum.org/collection/object/G_1805-0703-97|access-date=2020-10-14|website=The British Museum|language=en}}</ref>
Файл:The Knuckle Bone Player (Roman c.150AD) British Museum from the collection of Charles Townley.jpg|Гра в кості. ІІ ст. н. е. Британський музей
Файл:AN00034482 001 l.jpg|"Ваза Таунлі". ІІ ст. н. е. Британський музей<ref>{{Cite web|title=vase {{!}} British Museum|url=https://www.britishmuseum.org/collection/object/G_1805-0703-218|access-date=2020-10-14|website=The British Museum|language=en}}</ref>
Файл:Townley Caryatid - British Museum - Joy of Museums.jpg|[[Каріатида]] зі святилища Деметри на Апієвій дорозі. [[Неоаттическая школа|Неоаттична школа]]. 140-160 р.р. н. е. Британський музей
Файл:SFEC BritMus Roman 002.JPG|Рельєф з [[Вілла Адріана|Вілли Адріана]] в Тіволі. Бл. 125 р. н. е. Мармур. Британський музей
</gallery>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Література ==
* I. Bignamini, C. Hornsby, ''Digging And Dealing in Eighteenth-Century Rome'' (2010), p. 326–331
* Tony Kitto, 'The celebrated connoisseur: Charles Townley, 1737–1805', in ''Minerva Magazine'' (May/June 2005), in connection with a British Museum exhibition celebrating the bicentennial of the Townley purchase.
* ''A Dictionary of British and Irish Travellers in Italy, 1701–1800, Compiled from the Brinsley Ford Archive by John Ingamells'' (1997)
* [https://archive.org/details/townleygalleryc00elligoog <!-- quote=greek sculpture. --> Sir Henry Ellis: ''The Townley Gallery of Classic Sculpture in the British Museum'' 1846.]
*{{cite journal
  |title = Townley at the B. M. and Cavaceppi at the Clarendon Gallery. London
  |last = Penny
  |first = Nicholas
  |journal = The Burlington Magazine
  |issn = 0007-6287
  |volume = 126
  |issue = 970
  |year = 1984
  |pages = 2, 54–6
  |jstor = 881529
  }}
*B.F. Cook, The Townley Marbles London, The British Museum Press, 1985
*Nicole Cochrane, '[https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/1754-0208.12775 Ancient art and the eighteenth-century auction: Collecting, catalogues and competition]' ''Journal for Eighteenth-Century Studies'' 2021

{{Бібліоінформація}}

{{DEFAULTSORT:Таунлі}}
[[Категорія:Британські колекціонери]]
[[Категорія:Члени Лондонського королівського товариства]]
[[Категорія:Антиквари]]

title: Чарльз Таунлі

Народився: 1 жовтня 1737[…]

Помер: 3 січня 1805[…] (67 років)

Країна: Сполучене Королівство · Королівство Велика Британія

Діяльність: антиквар, колекціонер

Alma mater: Університет Дуеd і Англійський коледж, Дуе

Знання мов: англійська

Членство: Лондонське королівське товариство

Батько: William Towneleyd

Мати: Cecilia Standishd

Нагороди: член Лондонського королівського товариства


text:
# Флягино
Флягино (рос. Флягино) — присілок в Палкінському районі Псковської області Російської Федерації.
Населення становить 5 осіб. Входить до складу муніципального утворення Палкінська волость.

## Історія
Від 2015 року входить до складу муніципального утворення Палкінська волость.

## Населення
| 2001 | 2002 | 2010 | 2012 | 2016 |
| ---- | ---- | ---- | ---- | ---- |
| 9    | ↗13  | ↘7   | ↘6   | ↘5   |

title: Флягино

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Флягино
|назва ін.       = Флягино
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Псковська область]]
|район           = [[Палкінський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Палкінська волость]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{зменшення}} 5
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Псковська область
}}
'''Флягино''' ({{lang-ru|Флягино}}) — [[присілок]] в [[Палкінський район|Палкінському районі]] [[Псковська область|Псковської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 5 осіб. Входить до складу муніципального утворення [[Палкінська волость]].

== Історія ==

Від 2015 року входить до складу муніципального утворення Палкінська волость<ref>[http://publication.pravo.gov.ru/Document/View/6000201504020002?index=11&rangeSize=1 Закон Псковской области от 30 марта 2015 года № 1508-ОЗ «О преобразовании муниципальных образований»]</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Флягино }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Палкінський район}}
{{Pskov-geo-stub}}

{{Портали|Росія|Географія}}

[[Категорія:Населені пункти Палкінського району]]

title: присілок Флягино

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Псковська область

Муніципальний район: Палкінський район

Поселення: Палкінська волость

title: Основні дані

Населення: ▼ 5

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Флягино · Флягино


text:
# Сірко (казка)
«Сірко» — українська народна казка, яка є своєрідним синтезом циклу казок про тварин та соціально-побутових казок.

## Персонажі

##### Головні
- собака Сірко;
- вовк.

##### Другорядні
- господар Сірка;
- дружина господаря;
- син господаря.

## Проблематика
- вірність і зрада — господар прогнав свого собаку, не дивлячись на його вірну службу;
- взаємодопомога — вовк запропонував Сірку допомогу, не передбачаючи за неї жодного зиску для себе;
- вдячність — Сірко не забув допомоги і вирішив віддячити вовку.

## Сюжет
Один господар мав собаку на ймення Сірко, якого прогнав через старість. В лісі Сірко зустрів вовка, який погодився йому допомогти. Наступного дня, коли господар з дружиної і немовлям вийшли працювати в полі, вовк підкрався і викрав дитину. Але тут підбіг Сірко і відняв у вовка дитину. Господар був дуже вдячний Сіркові за порятунок дитини, тому без зайвих роздумів забрав його з собою назад до дому. Від тоді старого собаку стали в родині добре шанувати. Якось Сірко задумав віддячити вовкові і запросив його до хати під час застілля. Вовк добре наївся і хотів уже співати. Як тільки вовк заспівав, його одразу ж знайшли. Сірко зробив вигляд, що напав на вовка і таким чином вивів його з хати аж у саме поле. На тому вони і розійшлися.

title: Сірко (казка)

wikitext:
[[Файл:Сірко Обкладинка.png|250px|міні|Обкладинка книги «Сірко» із серії «Кращі українські казки», видавництво «Школа», 2016 рік]]

'''«Сірко»''' — [[Українські народні казки|українська народна казка]], яка є своєрідним синтезом циклу [[Казки про тварин|казок про тварин]] та [[Соціально-побутові казки|соціально-побутових казок]].

== Персонажі ==

===== Головні =====

* собака Сірко;
* вовк.

===== Другорядні =====

* господар Сірка;
* дружина господаря;
* син господаря.

== Проблематика ==
[[Файл:KZ-2014-50tenge-Sirko-a.jpg|180px|мини||Українська казка «Сірко». [[Казахстанський тенге]], 2014]]

* вірність і зрада — господар прогнав свого собаку, не дивлячись на його вірну службу;
* взаємодопомога — вовк запропонував Сірку допомогу, не передбачаючи за неї жодного зиску для себе;
* вдячність — Сірко не забув допомоги і вирішив віддячити вовку.

== Сюжет ==
Один господар мав собаку на ймення Сірко, якого прогнав через старість. В лісі Сірко зустрів вовка, який погодився йому допомогти. Наступного дня, коли господар з дружиної і немовлям вийшли працювати в полі, вовк підкрався і викрав дитину. Але тут підбіг Сірко і відняв у вовка дитину. Господар був дуже вдячний Сіркові за порятунок дитини, тому без зайвих роздумів забрав його з собою назад до дому. Від тоді старого собаку стали в родині добре шанувати. Якось Сірко задумав віддячити вовкові і запросив його до хати під час застілля. Вовк добре наївся і хотів уже співати. Як тільки вовк заспівав, його одразу ж знайшли. Сірко зробив вигляд, що напав на вовка і таким чином вивів його з хати аж у саме поле. На тому вони і розійшлися.

== Див. також ==
* [[Жив-був пес]]
* [[Казка|Казки]]
* [[Народна казка|Народні казки]]
* [[Українські народні казки]]
* [[Фольклор]]
* [[Дерево казок]]

== Джерела та література ==

* [https://derevo-kazok.org/sirko-ukrayinska-narodna-kazka.html Сірко] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211231175559/https://derevo-kazok.org/sirko-ukrayinska-narodna-kazka.html |date=31 грудня 2021 }} // Українські народні казки / ред. В. С. Дмитренко, іл. С. П. Якимчика. — Київ, 1997.
* [https://kazkaua.org/page/sirko-ukrayinska-kazka Сірко (Українська казка)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211231175600/https://kazkaua.org/page/sirko-ukrayinska-kazka |date=31 грудня 2021 }} / Подільський варіянт тексту / джерело тексту с. Кордилівка (1968)
{{Українські народні казки}}
[[Категорія:Українські народні казки]]
[[Категорія:Антропоморфні вовки]]
[[Категорія:Антропоморфні собаки]]


text:
# Барабаш Олег Володимирович
Оле́г Володи́мирович Бараба́ш (* 1964) — український науковець, доктор технічних наук, професор.

## Життєпис
Народився 1964 року у місті Березань Київської області. 1986 року закінчив Київське вище військове авіаційне училище за спеціальністю «експлуатація електро- та приладного обладнання літальних апаратів», отримав кваліфікацію інженера-електрика.
Від 1989 року проходив службу на наукових та викладацьких посадах в авіаційному інституті, з 1994-го — в Київському інституті ВПС. З 2000 року — в Національній академії оборони України. Протягом 2008—2013 років працював на посаді професора кафедри в Національному авіаційному університеті.
2006 року захистив дисертацію доктора технічних наук — за темою «методологія побудови функціонально-стійких розподілених інформаційних систем спеціального призначення», спеціальність «військова кібернетика, системи управління і зв'язок».
2007-го здобув вчене звання професора, кафедра бойового забезпечення авіації та застосування космічних систем (Національна академія оборони України).
Від 2013 року завідує кафедрою вищої математики Державного університету телекомунікацій.
Голова спеціалізованої вченої ради (від 2014-го) за спеціальністю «інформаційні технології».
Нагороджений Відзнакою Міністра освіти і науки України «За наукові досягнення» (2007).
Серед робіт — «Теорія автоматичного керування: підручник», співавтори А. Е. Асланян, Ю. К. Зіатдінов, О. А. Бєльська, 2015.

title: Барабаш Олег Володимирович

wikitext:
{{Науковець
| ім'я               = Барабаш Олег Володимирович
| ім'я_мовою_оригіналу =
| зображення         =
| розмір  =
| підпис  =
| місце народження   = [[Березань]]
| місце смерті       =
| резиденція         =
| громадянство       = {{USSR}} → {{UKR}}
| національність     =
| галузь             =
| заклад             =
| alma mater         = [[Київське вище інженерне радіотехнічне училище протиповітряної оборони]]
| посада             =
| відомий завдяки    =
| звання             = [[професор]]
| ступінь            = [[доктор технічних наук]]
| керівник           =
| учні               =
| батько             =
| мати               =
| дружина            =
| нагороди           = {{Нагрудний знак «За наукові досягнення»}}
| автограф           =
| примітки           =
| сайт               =
}}
{{Однофамільці|Барабаш}}
'''Оле́г Володи́мирович Бараба́ш''' (* 1964) — український науковець, доктор технічних наук, професор.

== Життєпис ==
Народився 1964 року у місті Березань Київської області. 1986 року закінчив Київське вище військове авіаційне училище за спеціальністю «експлуатація електро- та приладного обладнання літальних апаратів», отримав кваліфікацію інженера-електрика.

Від 1989 року проходив службу на наукових та викладацьких посадах в авіаційному інституті, з 1994-го — в Київському інституті ВПС. З 2000 року — в Національній академії оборони України. Протягом 2008—2013 років працював на посаді професора кафедри в Національному авіаційному університеті.

2006 року захистив дисертацію доктора технічних наук — за темою «методологія побудови функціонально-стійких розподілених інформаційних систем спеціального призначення», спеціальність «військова кібернетика, системи управління і зв'язок».

2007-го здобув вчене звання професора, кафедра бойового забезпечення авіації та застосування космічних систем (Національна академія оборони України).

Від 2013 року завідує кафедрою вищої математики Державного університету телекомунікацій.

Голова спеціалізованої вченої ради (від 2014-го) за спеціальністю «інформаційні технології».

Нагороджений Відзнакою Міністра освіти і науки України «За наукові досягнення» (2007).

Серед робіт — «Теорія автоматичного керування: підручник», співавтори А. Е. Асланян, [[Зіатдінов Юрій Кашафович|Ю. К. Зіатдінов]], О. А. Бєльська, 2015.

== Джерела ==
* [http://www.dut.edu.ua/ua/875-barabash-oleg-volodimirovich Барабаш Олег Володимирович] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180326110639/http://www.dut.edu.ua/ua/875-barabash-oleg-volodimirovich |date=26 березня 2018 }}
{{Authority control}}
{{ukr-bio-stub}}
[[Категорія:Уродженці Березані]]
[[Категорія:Випускники КВІРТУ ППО]]
[[Категорія:Доктори технічних наук України]]
[[Категорія:Українські професори]]

title: Барабаш Олег Володимирович

Народився: 28 липня 1964 (60 років) · Березань

Країна: СРСР → Україна

Вчене звання: професор

Науковий ступінь: доктор технічних наук

Нагороди: Нагрудний знак «За наукові досягнення»


text:
# Скифат
Монети ввігнуті (лат. nummi scyphati) — назва горняткоподібних монет, випукла сторона яких є аверсом, а ввігнута — реверсом.

## Історія
Такий спосіб карбування в якійсь мірі використовувався в еллінську епоху. Ввігнуто-випуклу форму мають деякі монети з числа так званих варварських імітацій серед кельтських та германських монет, відтворених в грубій формі типи тетрадрахми Філіпа ІІ та Олександра. Ввігнуті монети також карбувалися імператорами Візантії в X—XI ст.

title: Скифат

wikitext:
[[Файл:Hyperpyron-Manuel I-sb1965.jpg|thumb|right|Скіфати.]]

'''Монети ввігнуті''' ({{lang-la|nummi scyphati}}) — назва горняткоподібних [[монета|монет]], випукла сторона яких є [[аверс|аверсом]], а ввігнута — [[реверс|реверсом]].

== Історія ==
Такий спосіб карбування в якійсь мірі використовувався в [[Елліністичний період|еллінську епоху]]. Ввігнуто-випуклу форму мають деякі монети з числа так званих варварських імітацій серед кельтських та германських монет, відтворених в грубій формі типи [[тетрадрахма|тетрадрахми]] Філіпа ІІ та Олександра. Ввігнуті монети також карбувалися імператорами [[Візантія|Візантії]] в X—XI ст.

== Див. також ==
* [[Монети вдавлені]]

== Посилання ==
* http://www.museum-of-money.org/neobychnye-dengi/249-neobychnye-dengi/neobychnye-monety/1792-vognutye-monety {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170419190752/http://www.museum-of-money.org/neobychnye-dengi/249-neobychnye-dengi/neobychnye-monety/1792-vognutye-monety |date=19 квітня 2017 }}
* http://www.numizm.ru/html/m/monet3_vognut3e.html {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170324022941/http://numizm.ru/html/m/monet3_vognut3e.html |date=24 березня 2017 }}

{{Візантійські монети|state=expanded}}

[[Категорія:Монети Стародавнього Риму]]
[[Категорія:Монети Візантійської імперії]]
[[Категорія:Нумізматична термінологія]]


text:
# Підберізцівська сільська рада
Підберізцівська сільська рада — орган місцевого самоврядування у Пустомитівському районі Львівської області з адміністративним центром у с. Підберізці.

## Загальні відомості
Історична дата утворення: в 1946 році. Територією сільради протікає річка Марунька.

## Населені пункти
Сільській раді підпорядковані населені пункти:
- с. Підберізці

## Склад ради
- Сільський голова: Коваль Василь Михайлович
- Секретар сільської ради: [Коздрин Микола Петрович]

### Керівний склад ради
| ПІБ                      | Основні відомості                                                                                | Дата обрання | Дата звільнення |
| ------------------------ | -------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------------ | --------------- |
| Кіцак Зіновій Михайлович | Сільський голова, 1961 року народження, освіта вища, член Всеукраїнського об'єднання «Батьківщина» | 26.03.2006   | 31.10.2010      |
| Кіцак Зіновій Михайлович | Сільський голова, 1961 року народження, освіта вища, член Всеукраїнського об'єднання «Батьківщина» | 31.10.2010   | 2015            |
| Кіцак Зіновій Михайлович | Сільський голова, 1961 року народження, освіта вища                                                | 2015         | 29.10.2017      |
| Коваль Василь Михайлович | Сільський голова, 1990 року народження, освіта вища, безпартійний                                  | 29.10.2017   |                 |

Примітка: таблиця складена за даними джерела

### Депутати
Результати місцевих виборів 2010 року за даними ЦВК
| № зп | № округу | Прізвище, ім'я, по батькові     | Дата визнання обраним | Відомості про обраного депутата                                                                                |
| ---- | -------- | ------------------------------- | --------------------- | ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| 1    | 1        | Кулешко Галина Йосипівна        | 04.11.2010            | Освіта вища, позапартійна, тимчасово не працює                                                                         |
| 2    | 2        | Пилипів Климентій Миколайович   | 01.11.2010            | Освіта середня спеціальна, позапартійний, фельдшерсько-акушерський пункт, завідувач                                    |
| 3    | 3        | Яцейко Оксана Михайлівна        | 01.11.2010            | Освіта середня спеціальна, позапартійна, в/ч А-2166 с. Підберізці, радіотелеграфіст                                    |
| 4    | 4        | Опалко Любов Степанівна         | 01.11.2010            | Освіта вища, позапартійна, тимчасово не працює                                                                         |
| 5    | 5        | Сава Ірина Олегівна             | 01.11.2010            | Освіта вища, позапартійна, фізична особа-підприємець                                                                   |
| 6    | 6        | Музика Олександра Володимирівна | 01.11.2010            | Освіта середня спеціальна, позапартійна, Підберізцівська загальноосвітня школа, вчитель української мови та літератури |
| 7    | 7        | Дмитерко Ростислав Олегович     | 01.11.2010            | Освіта середня спеціальна, позапартійний, тимчасово не працює                                                          |
| 8    | 8        | Дмитерко Мирослав Михайлович    | 01.11.2010            | Освіта вища, позапартійний, АТ «Райффайзен Банк Аваль» м. Львів, провідний фахівець з комп'ютерних наук                |
| 9    | 9        | Гарапа Володимир Степанович     | 01.11.2010            | Освіта вища, позапартійний, фізична особа-підприємець                                                                  |
| 10   | 10       | Олексів Галина Дем'янівна       | 01.11.2010            | Освіта вища, позапартійна, Підберізцівська сільська рада, секретар                                                     |
| 11   | 11       | Олійник Іванна Михайлівна       | 01.11.2010            | Освіта середня спеціальна, позапартійна, тимчасово не працює                                                           |
| 12   | 12       | Іванечко Олег Володимирович     | 01.11.2010            | Освіта середня спеціальна, позапартійний, ТзОВ «Стептер», взуттєвик                                                    |
| 13   | 13       | Гладкий Петро Євгенович         | 01.11.2010            | Освіта вища, позапартійний, фізична особа-підприємець                                                                  |
| 14   | 14       | Дмитерко Дмитро Мирославович    | 01.11.2010            | Освіта вища, позапартійний, ЗФНДЦІАС «ІМЕСГ» с. Підгірне, інженер-механік                                              |
| 15   | 15       | Мосцюк Руслан Володимирович     | 01.11.2010            | Освіта середня, позапартійний, фізична особа-підприємець                                                               |
| 16   | 16       | Мосцюк Віктор Володимирович     | 01.11.2010            | Освіта незакінчена вища, позапартійний, фізична особа-підприємець                                                      |

title: Підберізцівська сільська рада

wikitext:
{{Сільрада
   | назва               = Підберізцівська сільська рада
   | область             = [[Львівська область]]
   | район               = [[Пустомитівський район]]
   | центр               = с. [[Підберізці (Пустомитівський район)|Підберізці]]
   | голова              = Коваль Василь Михайлович
   | кількість членів    =
   | код КОАТУУ          = 4623685300
   | облікова картка     = [http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rf7571=20579 Підберізцівська сільська рада]
   | площа               =
   | населення           = 4990 ''(станом на 2001 рік)''
   | щільність           = 446,9
   | населені пункти     = с. [[Підберізці (Пустомитівський район)|Підберізці]], Миклашів, Підгірне, Чорнушовичі, Тарасівка, Журавники, Чижиків, Глуховичі
   | поштовий індекс     = 81146
   | телефонний код      = 3230
   | адреса              = 81146, Львівська обл., Пустомитівський р-н, с. Підберізці, вул. Тараса Шевченка, 25
| вебсторінка         =
  }}

'''Підберізцівська сільська рада''' — [[орган місцевого самоврядування]] у [[Пустомитівський район|Пустомитівському районі]] [[Львівська область|Львівської області]] з [[Адміністративний центр|адміністративним центром]] у с. [[Підберізці (Пустомитівський район)|Підберізці]].

== Загальні відомості ==
Історична дата утворення: в 1946 році. Територією сільради протікає річка [[Марунька (притока Білки)|Марунька]].

== Населені пункти ==
Сільській раді підпорядковані населені пункти:
* с. [[Підберізці (Пустомитівський район)|Підберізці]]

== Склад ради ==
* Сільський голова: Коваль Василь Михайлович
* Секретар сільської ради: [Коздрин Микола Петрович]

=== Керівний склад ради ===
{|rules="all" cellspacing="0" cellpadding="5" style="border: 1px solid #999"
|-bgcolor="#FFFFBB"
! ПІБ !!Основні відомості !! Дата обрання !! Дата звільнення
|- bgcolor="#FFFFE8"
| Кіцак Зіновій Михайлович
| Сільський голова, 1961 року народження, освіта вища, член Всеукраїнського об'єднання «Батьківщина»
| align=center| 26.03.2006
| align=center| 31.10.2010
|- bgcolor="#FFFFE8"
| Кіцак Зіновій Михайлович
| Сільський голова, 1961 року народження, освіта вища, член Всеукраїнського об'єднання «Батьківщина»
| align=center| 31.10.2010
| align=center|2015
|-
|Кіцак Зіновій Михайлович
|Сільський голова, 1961 року народження, освіта вища
|2015
|29.10.2017
|-
|Коваль Василь Михайлович
|Сільський голова, 1990 року народження, освіта вища, безпартійний
|29.10.2017
|
|}
''Примітка: таблиця складена за даними джерела''<ref>[http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A012?rf7691=3355&rid256=121 Керівний склад попередніх скликань ради] на сайті [[Верховна Рада України|Верховної Ради України]]</ref>

=== Депутати ===
Результати [[Місцеві вибори в Україні 2010|місцевих виборів 2010 року]] за даними [[Центральна виборча комісія України|ЦВК]]<ref>{{cite web |url=http://www.cvk.gov.ua/pls/vm2010/WM02815?PID112=61&PID102=3355&PF7691=3355 |title=Результати виборів депутатів Підберізцівської сільської ради |publisher=ЦВК |accessdate=23 квітня 2014 }}{{Недоступне посилання|date=липень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>

{| class="wikitable sortable collapsible collapsed"
|-
! № зп !! № округу !! Прізвище, ім'я, по батькові !! Дата визнання обраним !! Відомості про обраного депутата
|-
| 1 || 1 || Кулешко Галина Йосипівна || 04.11.2010 || Освіта вища, позапартійна, тимчасово не працює
|-
| 2 || 2 || Пилипів Климентій Миколайович || 01.11.2010 || Освіта середня спеціальна, позапартійний, фельдшерсько-акушерський пункт, завідувач
|-
| 3 || 3 || Яцейко Оксана Михайлівна || 01.11.2010 || Освіта середня спеціальна, позапартійна, в/ч А-2166 с. Підберізці, радіотелеграфіст
|-
| 4 || 4 || Опалко Любов Степанівна || 01.11.2010 || Освіта вища, позапартійна, тимчасово не працює
|-
| 5 || 5 || Сава Ірина Олегівна || 01.11.2010 || Освіта вища, позапартійна, фізична особа-підприємець
|-
| 6 || 6 || Музика Олександра Володимирівна || 01.11.2010 || Освіта середня спеціальна, позапартійна, Підберізцівська загальноосвітня школа, вчитель української мови та літератури
|-
| 7 || 7 || Дмитерко Ростислав Олегович || 01.11.2010 || Освіта середня спеціальна, позапартійний, тимчасово не працює
|-
| 8 || 8 || Дмитерко Мирослав Михайлович || 01.11.2010 || Освіта вища, позапартійний, АТ «Райффайзен Банк Аваль» м. Львів, провідний фахівець з комп'ютерних наук
|-
| 9 || 9 || Гарапа Володимир Степанович || 01.11.2010 || Освіта вища, позапартійний, фізична особа-підприємець
|-
| 10 || 10 || Олексів Галина Дем'янівна || 01.11.2010 || Освіта вища, позапартійна, Підберізцівська сільська рада, секретар
|-
| 11 || 11 || Олійник Іванна Михайлівна || 01.11.2010 || Освіта середня спеціальна, позапартійна, тимчасово не працює
|-
| 12 || 12 || Іванечко Олег Володимирович || 01.11.2010 || Освіта середня спеціальна, позапартійний, ТзОВ «Стептер», взуттєвик
|-
| 13 || 13 || Гладкий Петро Євгенович || 01.11.2010 || Освіта вища, позапартійний, фізична особа-підприємець
|-
| 14 || 14 || Дмитерко Дмитро Мирославович || 01.11.2010 || Освіта вища, позапартійний, ЗФНДЦІАС «ІМЕСГ» с. Підгірне, інженер-механік
|-
| 15 || 15 || Мосцюк Руслан Володимирович || 01.11.2010 || Освіта середня, позапартійний, фізична особа-підприємець
|-
| 16 || 16 || Мосцюк Віктор Володимирович || 01.11.2010 || Освіта незакінчена вища, позапартійний, фізична особа-підприємець
|}

== Джерела ==
* [http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rf7571=20579 Облікова картка Підберізцівської сільської ради на сайті Верховної Ради України]

== Примітки ==
{{примітки}}

{{Ukraine-geo-stub}}

{{Портали|Географія|Україна}}
{{Адміністративний устрій Пустомитівського району}}

[[Категорія:Адміністративний устрій Пустомитівського району]]
[[Категорія:Сільські ради Пустомитівського району]]

title: Основні дані

Область: Львівська область

Район: Пустомитівський район

Адм. центр: с. Підберізці

Облікова картка: Підберізцівська сільська рада

title: Склад

Голова ради: Коваль Василь Михайлович

title: Територія та населення

Населення: 4990 (станом на 2001 рік)

Густота: 446,9 осіб/км²

Населені пункти: с. Підберізці, Миклашів, Підгірне, Чорнушовичі, Тарасівка, Журавники, Чижиків, Глуховичі

title: Контактні дані


text:
# 3 лютого
3 лютого — 34-й день року в григоріанському календарі. До кінця року залишається 331 день (332 дні — у високосні роки).

## Свята і пам'ятні дні

### Національні
- В'єтнам: Річниця створення Комуністичної партії.
- Гондурас: Суяпська Богоматір[en].
- Мозамбік: День героїв.
- Сан-Томе і Принсіпі: День полеглих.
- США: День чотирьох капеланів[en].
- Таїланд: День ветеранів.
- Фінляндія: День фінської архітектури та дизайну.
- Японія: Сецубун.

### Релігійні

#### Західне християнство
- Пам'ять святих Ансґара, Берлінди Мербекійської[en], Вербурги[en], Власія Севастійського, Гаделіна[en], Клодін Тевене[en], Маргарити Англійської[en], Сельси і Нона[en] та Такаяма Укона;
- Пам'ять блаженної Гелени Штолленверк[en];
- Пам'ять мученика Івана Нельсона[en].

#### Східне християнство[1]
- Післясвято Стрітення Господнього;
- Пам'ять праведних Симеона Богоприїмця та пророчиці Анни;
- Пам'ять пророка Азарії[en];
- Пам'ять мучеників Папія, Діодора, Клавдіана, Адріана і Єввула, Власія Кесарійського;
- Пам'ять святитетеня Ігнатія Маріупольського, митрополита Готфейського і Кефайського;
- Пам'ять рівноапостольного Миколая Японського;
- Знайдення мощей святителя Рафаїла (Заборовського), митрополита Київського, Галицького і всієї Руси;
- День інтронізації блаженнішого Митрополита Київського і всієї України Епіфанія І.

## Іменини
✝  Католицькі: Ансґар, Берлінда, Вербурга, Власій, Гаделін, Гелена, Іван, Клодін, Маргарита, Нона, Сельса, Такаяма.
✙ Православні: Адріан, Анна (Ганна), Влас, Діодор, Епіфаній, Єввул, Ігнатій, Клавдій, Микола, Папій, Рафаїл, Симон (Семен).

## Події
- 301 — регент божевільного китайського імператора Хуей-Ді, Сима Лун відсторонив імператора від влади і стратив наслідного принца Сіма Занг. Невдовзі він призначив себе імператором
- 1014 — Гаральд ІІ Свенсон проголошений королем Данії

- 1018 — Болеслав I Хоробрий одружився з Одою, донькою маркграфа Еккехарда I
- 1112 — весілля графа Барселони Рамона Беренгера III і Дус I графині Провансу
- 1261 — німецькі лицарі Тевтонського ордену зазнали поразки від литовського війська в битві при Ленневардені
- 1377 — війна восьми святих: під час штурму Чезена військами Роберта Женевського було вбито близько 2 000 осіб
- 1456 — ополчення Новгородської Республіки зазнало в битві під Русою поразки від татарсько-московських військ великого князя Василя II
- 1488 — Бартоломеу Діаш досяг мису Доброї Надії
- 1509 — португальська ескадра Франсішку де Алмейди перемогла об'єданий флот гуджаратів, мамелюків і заморинів у битві при Діу, що дозволило Португалії захопити ключові порти в Індійському океані
- 1518 — Бона Сфорца виїхала з Барі до Кракова
- 1534 — в Лондоні за наказом короля Генріха VIII страчено ірландського бунтаря Томаса Фіцжеральда
- 1637 — тюльпаноманія в Нідерландах. Кількість продавців тюльпанів перевищила кількість покупців, через що розпочалась біржова паніка і всього за одну ніч тисячі голландців були розорені
- 1690 — в англійській колонії Массачусетс вперше в Америці увійшли в обіг паперові гроші. Їх використовували для оплати солдатів-найманців у війні з Квебеком
- 1781 — в ході війни за незалежність США британські війська силами армії і флоту на чолі з генералом Джоном Воганом і адміралом Джорджем Родні захопили голландську колонію острів Сінт-Естатіус
- 1783 — іспанський король Карл ІІІ визнав незалежність США
- 1815 — у Швейцарії засновано першу у світі фабрику з виробництва твердого сиру
- 1823 — у Венеції відбулася прем'єра опери Россіні «Семіраміда»
- 1830 — представники Великої Британії, Франції і Росії підписали Лондонський протокол, яким визнали Грецію незалежною конституційною монархією. До цього протягом кількох століть Греція перебувала під ярмом османського султана
- 1851 — французький фізик Леон Фуко представив Паризькій академії наук письмове повідомлення, у котрому детально описав експеримент з вільним маятником, установивши тим самим закон відхилення площини його коливання через обертання Землі навколо осі
- 1848 — прокламація британського уряду щодо протекторату над територією річки Оранжевої, Південна Африка
- 1858 — запущено перший трамвай у Гавані, Куба

- 1863 — у місцевій газеті містечка Вірджинія (штат Невада) опубліковано гумористичне оповідання 27-літнього журналіста Семюеля Ленгхорна Клеменса, підписане псевдонімом Марк Твен
- 1867 — Муцухіто став імператором Японії (імператор Мейдзі)
- 1894 — у США спустили на воду перший вітрильник зі сталевим корпусом
- 1913 — набрала чинності Шістнадцята поправка до Конституції США, що дозволила Конгресу встановлювати федеральні податки на доходи
- 1917 — США розірвали дипломатичні відносини з Німеччиною. Причиною демаршу стало потоплення американського пароплава Housatonic біля берегів Сіллі
- 1921 — у Тарнові (Польща) почала роботу «Рада республіки» — тимчасовий український уряд у вигнанні

 — члени НСДАП провели перший масовий мітинг у Мюнхені
- 1926 — у Чехословаччині чеська мова стала офіційною мовою країни
- 1929 — завершився Перший конгрес Українських націоналістів (28 січня — 3 лютого) у Відні, де створено Організацію українських націоналістів, головою проводу якої було обрано Євгена Коновальця
- 1930 — в Індії вперше членом місцевої ради став представник касти недоторканних
- 1932 — відділ нацменшин Сибірського крайвиконкому ухвалив рішення про переведення на українську мову низового апарату Павлоградського, Полтавського, Славгородського, Ординського, Ключевського, Карасуського, Знаменського і Черлацького районів
- 1940 — у ході битви за Британію над Англією збито перший німецький бомбардувальник

 — у Вінніпезі створений Комітет українців Канади
- 1945 — американські війська прорвали німецьку оборонну лінію Зігфрида
- 1950 — в Лондоні за звинуваченнями у передачі таємної державної інформації агентам КДБ арештовано провідного ядерного фізика Клауса Фукса. Докази провини Фукса були знайдені ФБР, яке передало ці матеріали своїм англійським колегам
- 1953 — вийшла друком книга французького океанографа Жака-Іва Кусто «Світ мовчання» — найзнаменитіша робота науковця, в якій він описав унікальні результати трирічного вивчення підводного світу
- 1954 — мешканці Сіднея зустрічали в порту британську королеву Єлизавету II. Британський монарх вперше ступив на австралійську землю
- 1956 — відповідно до вказівок директивних органів, Міністерство культури УРСР здійснило ряд заходів із вилучення з фондів музеїв УРСР експонатів та документів, які відображають діяльність різних «антирадянських контрреволюційних організацій, портретів окремих буржуазно-націоналістичних діячів дореволюційної Росії, панської Польщі, Австро-Угорщини» та інших
- 1962 — уряд США запровадив ембарго на торгівлю з Кубою
- 1966 — радянська непілотована космічна станція «Луна-9», що стартувала з поверхні Землі 31 січня, вперше здійснила м'яку посадку на поверхню Місяця. Станція першою передала на Землю панорамні фото місячної поверхні
- 1969 — в Каїрі на Палестинському національному конгресі новим лідером Організації визволення Палестини обрано Ясіра Арафата — засновника і голову терористичної організації ФАТХ
- 1972 — початок XI зимових Олімпійських ігор у японському Саппоро
- 1977 — полковник Менгісту Хайле Маріам став одноосібним правителем Ефіопії після вбивства восьми членів правлячої Військової ради
- 1981 — Гро Харлем Брундтланд стала першою у світі жінкою — прем'єр-міністром, очоливши уряд Норвегії
- 1986 — Папа Римський Іван Павло II зустрівся в Калькутті з матір'ю Терезою
- 1989 — в результаті збройного перевороту в Парагваї усунуто від влади генерала Альфредо Стреснера, який був президентом цієї країни 35 років
- 1992 — Україна встановила дипломатичні відносини з Туреччиною
- 1994 — президент США Білл Клінтон скасував економічне ембарго щодо комуністичного В'єтнаму, яке діяло 19 років

 — Верховна Рада України ратифікувала в повному обсязі Договір про скорочення і обмеження стратегічних наступальних озброєнь (СНВ-1)
- 1995 — перші військові навчання НАТО на території колишньої НДР
- 1998 — на італійському гірськолижному курорті Кавалезе загинули 20 осіб, коли трос підийомника перерізав літак НАТО, що заходив на посадку
- 2000 — найбільше M&A в історії: Vodafone AirTouch PLC поглинув Mannesmann за 183 млрд доларів
- 2005 — найдорожча у світі газета вийшла друком в Китаї. Спеціальний випуск «Economic Daily» в місті Шеньчжень був надрукований на золотому папері (вартість одного екземпляра газети становила 8000 доларів США)
- 2009 — закінчився процес «Румунія проти України» у Міжнародному суді в Гаазі щодо статусу українського острова Зміїний та шельфу в Північно-Західному Чорномор'ї. Зміїний визнано саме островом, як на тому наполягала Україна (а не скелею, як доводили румуни), однак переважну частину спірної ВЕЗ віддано Румунії

 — Іран вивів на навколоземну орбіту перший національний супутник Омід («Надія») за допомогою своєї ракети-носія «Сафір»
- 2010 — скульптура роботи швейцарського майстра Альберто Джакометті «Людина, що крокує» («L'homme qui marche») була продана на аукціоні Sotheby's за рекордну суму в 65 мільйонів фунтів (104,3 мільйона доларів)
- 2011 — організація «Репортери без кордонів» заявила, що у рейтингу свободи слова «Репортерів без кордонів» Україна за рік президентства Януковича знизилась на 42 позиції та займає 131-е місце — після Іраку

 — на кордоні Камбоджі і Таїланду поновилося військові зіткнення за територію довкола храму 11 століття Преах-Віхеар, який перебуває під охороною ООН. Храм був пошкоджений артилерійським вогнем, із зони конфлікту евакуйовані десятки тисяч мешканців
- 2012 — національний перевізник Угорщини «Malev», авіакомпанія з 66-річною історією, припинила польоти через фінансові проблеми і відмову фінансування з боку уряду
- 2014 — в ході Революції гідності в Києві ветерани-афганці та «Правий сектор» провели власні переговори з МВС та СБУ про звільнення заарештованих на підставі ухваленого закону про амністію. Апеляційний суд відпустив іще 8 затриманих на Грушевського. Комендант Євромайдану підтвердив, що майданівці готові звільнити частину вулиці Грушевського, зокрема якщо їхніх побратимів силовики випустять з-під арешту. Вночі у столиці спалахнули 4 автівки
- 2015 — італійський юрист і політик Серджо Матарелла обраний президентом Італії
- 2018 — в сирійській провінції Ідліб з ПЗРК був збитий російський літак Су-25. Пілот Роман Філіпов був вбитий повстанцями після катапультування
- 2021 — введено указом президента в дію рішення РНБО, персональні економічні санкції та обмеження проти нардепа від ОПЗЖ Тараса Козака, заблоковано проросійські телеканали 112, ЗІК та Newsone як пропагандистські.

## Народились
Див. також: Категорія:Народились 3 лютого
- 1735 — Ігнацій Красицький, польський поет XVIII ст.

- 1809 — Фелікс Мендельсон-Бартольді, німецький композитор («Італійська симфонія», «Шотландська симфонія», «Фінгалова печера»), диригент, автор весільного маршу, піаніст, засновник першої німецької консерваторії (Лейпциг, 1843 рік).
- 1821 — Елізабет Блеквелл, перша у світі жінка-лікар, яка отримала вищу медичну освіту.
- 1853 — Геннадій Ладиженський, український маляр.
- 1857 — Вільгельм Людвіг Йогансен, данський біолог, що ввів терміни «популяція», «ген», «генотип» і «фенотип».
- 1859 — Олаф Фінсен, фарерський політичний діяч, мер Торсгавна (1904–1909), перший в історії Фарерських островів фармацевт.
- 1859 — Гуго Юнкерс, німецький авіаконструктор (помер того ж дня 1935).
- 1864 — Володимир Самійленко, український письменник.
- 1870 — Ада Негрі, італійська поетеса.
- 1872 — Іван Фомін, архітектор, один із засновників неокласицизму, автор будинку Кабінету Міністрів у Києві.
- 1874 — Гертруда Стайн, американська письменниця, авторка вислову «втрачене покоління».
- 1887 — Ґеорґ Тракль, австрієць, визнаний одним із найкращих поетів XX століття.
- 1889 — Карл Теодор Дреєр, данський кінорежисер-новатор, один з найвизначніших майстрів європейського кіномистецтва.
- 1898 — Алвар Аалто, фінський архітектор (його прізвищем відкриваються всі енциклопедії).
- 1904 — Гео Коляда (справжнє ім'я — Григорій Опанасович), український поет (†1941).
- 1909 — Сімона Вейль, французький філософ-містик.
- 1909 — Андре Каятт, французький кінорежисер.
- 1936 — Джеймс Бріджес, американський кінорежисер і сценарист («Китайський синдром» — «Оскар», 1980).
- 1938 — Віктор Буоно, американський актор.
- 1939 — Майкл Чіміно, американський кінорежисер.
- 1951 — В'ячеслав Медвідь, український письменник.
- 1974 — Ігор Пелих, український телеведучий, журналіст, продюсер (†2009).
- 1979 — Епіфаній, митрополит Київський і всієї України, предстоятель Православної церкви України.

## Померли
Див. також: Категорія:Померли 3 лютого
- 1116 — Коломан І, угорський король, одружений з донькою Володимира Мономаха.
- 1428 — Асікаґа Йосімоті, 4-й сьоґун сьоґунату Муроматі.
- 1468 — Йоганн Гутенберг, німецький і європейський першодрукар.
- 1846 — Йозеф Вайгль, австрійський композитор і диригент.
- 1862 — Жан-Батіст Біо, французький фізик, геодезист і астроном (* 1774).
- 1924 — Томас Вудро Вільсон, американський державний діяч, 28-й Президент США (1913—1921), історик і політолог, лауреат Нобелівської премії миру.
- 1951 — Август Горх, німецький підприємець і конструктор, творець марок «Horch» і «Audi».
- 1956 — Еміль Борель, французький математик (* 1871).
- 1959
  - Бадді Голлі, один із батьків рок-н-ролу (загинув в авіакатастрофі).
  - Річі Валенс, американський співак, композитор, гітарист.
- 1975 — Ум Кульсум, єгипетська співачка.
- 1989 — Джон Кассаветіс, американський кінорежисер.
- 1997 — Богуміл Грабал, чеський письменник.
- 2009 — Павло Загребельний, український письменник («Роксолана», «Диво», «Левине серце», «Євпраксія»).
- 2005 — Ернст Майр, німецький біолог.
- 2011 — Марія Шнайдер, французька акторка.
- 2012 — Бен Газзара, американський актор.
- 2023 — Пако Рабанн, французький модельєр-кутюр'є.

title: 3 лютого

wikitext:
{{календар на лютий}}
'''3 лютого''' — 34-й день року в [[григоріанський календар|григоріанському календарі]]. До кінця року залишається 331 день (332 дні — у високосні роки).

{{center|[[Файл:Office-calendar-modified.svg|35px]] '''Цей день в історії''': [[Вікіпедія:Проєкт:Цей день в історії/2 лютого|2 лютого]]—[[Вікіпедія:Проєкт:Цей день в історії/3 лютого|3 лютого]]—[[Вікіпедія:Проєкт:Цей день в історії/4 лютого|4 лютого]]}}

== Свята і пам'ятні дні ==

=== Міжнародні ===

=== Національні ===
* {{VNM}}: Річниця створення Комуністичної партії.
* {{HND}}: {{не перекладено|Суяпська Богоматір||en|Our Lady of Suyapa}}.
* {{MOZ}}: День героїв.
* {{STP}}: День полеглих.
* {{USA}}: День {{не перекладено|Чотири капелани|чотирьох капеланів||Four Chaplains}}.
* {{THA}}: День ветеранів.
* {{FIN}}: День фінської архітектури та дизайну.
* {{JAP}}: [[Сецубун]].<!-- * {{JPN}}: [[Сецубун]] (останній день перед початком нової пори року)Японські свята Сецубун і Ріссюн відмічаються за місячним календарем -->
=== Релігійні ===

==== [[Західне християнство]] ====

* Пам'ять святих [[Ансґар]]а, {{Не перекладено|Берлінда Мербекійська|Берлінди Мербекійської|en|Berlinda of Meerbeke}}, {{Не перекладено|Вербурга|Вербурги|en|Werburgh}}, [[Власій Севастійський|Власія Севастійського]], {{Не перекладено|Гаделін|Гаделіна|en|Saint Hadelin}}, {{Не перекладено|Клодін Тевене||en|Claudine Thévenet}}, {{Не перекладено|Свята Маргарита Англійська|Маргарити Англійської|en|Saint Margaret of England}}, {{Не перекладено|Сельса і Нона|Сельси і Нона|en|Celsa and Nona}} та [[Такаяма Укон]]а;
* Пам'ять блаженної {{Не перекладено|Гелена Штолленверк|Гелени Штолленверк|en|Helena Stollenwerk}};
* Пам'ять мученика {{Не перекладено|Іван Нельсон|Івана Нельсона|en|John Nelson (martyr)}}.

==== [[Східне християнство]]<ref name="kalendar">https://www.pomisna.info/wp-content/uploads/2024/12/kalendar_2025_final-1.pdf</ref> ====

* Післясвято [[Стрітення|Стрітення Господнього]];
* Пам'ять праведних [[Симеон Богоприємець|Симеона Богоприїмця]] та пророчиці [[Анна Пророчиця|Анни]];
* Пам'ять пророка {{Не перекладено|Азарій (пророк)|Азарії|en|Azariah (prophet)}};
* Пам'ять мучеників Папія, Діодора, Клавдіана, Адріана і Єввула, Власія Кесарійського;
* Пам'ять святитетеня [[Ігнатій Маріупольський|Ігнатія Маріупольського]], митрополита Готфейського і Кефайського;
* Пам'ять рівноапостольного [[Миколай Японський|Миколая Японського]];
* Знайдення мощей святителя Рафаїла (Заборовського), митрополита Київського, Галицького і всієї Руси;
* День [[Інтронізація#Церковна|інтронізації]] блаженнішого [[Митрополит Київський і всієї України|Митрополита Київського і всієї України]] [[Епіфаній (митрополит Київський)|Епіфанія І]].

== Іменини ==
: {{Іменини/Католицькі}}: Ансґар, Берлінда, Вербурга, Власій, Гаделін, [[Гелена]], [[Іван]], Клодін, Маргарита, Нона, Сельса, Такаяма.

: {{Іменини/Православні}}: Адріан, [[Анна]] ([[Ганна]]), [[Влас]], Діодор, [[Епіфаній (ім'я)|Епіфаній]], Єввул, [[Ігнатій]], [[Клавдій]], [[Микола]], Папій, Рафаїл, [[Симон]] ([[Семен]])<ref name="kalendar" />.

== Події ==
* [[301]] — регент божевільного китайського імператора Хуей-Ді, Сима Лун відсторонив імператора від влади і стратив наслідного принца Сіма Занг. Невдовзі він призначив себе імператором
* [[1014]] — [[Гаральд II (король Данії)|Гаральд ІІ Свенсон]] проголошений королем [[Данія|Данії]]

[[Файл:Boleslaw I Chrobry (274954).jpg|thumb|right|229x229px|[[Болеслав I Хоробрий]]]]
* [[1018]] — [[Болеслав I Хоробрий]] одружився з Одою, донькою маркграфа Еккехарда I
* [[1112]] — весілля графа Барселони [[Рамон Беренгер ІІІ|Рамона Беренгера III]] і Дус I графині [[Прованс]]у
* [[1261]] — німецькі лицарі Тевтонського ордену зазнали поразки від литовського війська в [[Битва при Ленневардені|битві при Ленневардені]]
* [[1377]] — війна восьми святих: під час штурму [[Чезен]]а військами Роберта Женевського було вбито близько 2 000 осіб
* [[1456]] — ополчення [[Новгородська республіка|Новгородської Республіки]] зазнало в [[Бій під Руссою|битві під Русою]] поразки від татарсько-московських військ великого князя [[Василь ІІ Темний|Василя II]]
* [[1488]] — [[Бартоломеу Діаш]] досяг [[мис Доброї Надії|мису Доброї Надії]]
* [[1509]] — португальська ескадра [[Франсішку де Алмейда|Франсішку де Алмейди]] перемогла об'єданий флот [[Гуджаратський султанат|гуджаратів]], [[Мамелюцький султанат|мамелюків]] і [[заморин]]ів у [[Битва при Діу|битві при Діу]], що дозволило [[Португальська колоніальна імперія|Португалії]] [[Португальська Індія|захопити]] ключові порти в [[Індійський океан|Індійському океані]]
* [[1518]] — [[Бона Сфорца]] виїхала з [[Барі]] до [[Краків|Кракова]]
* [[1534]] — в Лондоні за наказом короля Генріха VIII страчено ірландського бунтаря [[Томас Фіцжеральд|Томаса Фіцжеральда]]
* [[1637]] — [[тюльпаноманія]] в Нідерландах. Кількість продавців тюльпанів перевищила кількість покупців, через що розпочалась біржова паніка і всього за одну ніч тисячі голландців були розорені
* [[1690]] — в англійській колонії [[Массачусетс]] вперше в [[Америка|Америці]] увійшли в обіг паперові гроші. Їх використовували для оплати солдатів-найманців у війні з [[Квебек (провінція)|Квебеком]]
* [[1781]] — в ході війни за незалежність США британські війська силами армії і флоту на чолі з генералом [[Джон Воган|Джоном Воганом]] і адміралом [[Джордж Родні|Джорджем Родні]] захопили голландську колонію острів [[Сінт-Естатіус]]
* [[1783]] — іспанський король [[Карл III Товстий|Карл ІІІ]] визнав незалежність США
* [[1815]] — у [[Швейцарія|Швейцарії]] засновано першу у світі [[фабрика|фабрику]] з виробництва твердого [[сир]]у
* [[1823]] — у [[Венеція|Венеції]] відбулася [[прем'єра]] [[опера|опери]] [[Джоаккіно Антоніо Россіні|Россіні]] [[Семіраміда (опера)|«Семіраміда»]]
* [[1830]] — представники [[Велика Британія|Великої Британії]], [[Франція|Франції]] і [[Росія|Росії]] підписали [[Лондонський протокол]], яким визнали [[Греція|Грецію]] незалежною конституційною монархією. До цього протягом кількох століть Греція перебувала під ярмом османського султана
* [[1851]] — французький фізик [[Леон Фуко]] представив Паризькій академії наук письмове повідомлення, у котрому детально описав експеримент з вільним маятником, установивши тим самим закон відхилення площини його коливання через обертання Землі навколо осі
* [[1848]] — прокламація британського уряду щодо протекторату над територією річки Оранжевої, Південна Африка
* [[1858]] — запущено перший трамвай у [[Гавана|Гавані]], Куба

[[Файл:Twain1909.jpg|thumb|right|226x226px|[[Марк Твен]]]]
* [[1863]] — у місцевій газеті містечка Вірджинія (штат [[Невада]]) опубліковано гумористичне оповідання 27-літнього журналіста Семюеля Ленгхорна Клеменса, підписане псевдонімом [[Марк Твен]]
* [[1867]] — Муцухіто став імператором Японії (імператор Мейдзі)
* [[1894]] — у США спустили на воду перший вітрильник зі сталевим корпусом
* [[1913]] — набрала чинності [[Шістнадцята поправка до Конституції США]], що дозволила Конгресу встановлювати федеральні [[Податок на доходи|податки на доходи]]
* [[1917]] — США розірвали дипломатичні відносини з Німеччиною. Причиною демаршу стало потоплення американського пароплава [[Housatonic]] біля берегів [[Сіллі]]
* [[1921]] — у [[Тарнів|Тарнові]] (Польща) почала роботу «Рада республіки» — тимчасовий український уряд у вигнанні

:  — члени [[НСДАП]] провели перший масовий мітинг у [[Мюнхен]]і
* [[1926]] — у Чехословаччині чеська мова стала офіційною мовою країни
* [[1929]] — завершився [[Великий збір ОУН|Перший конгрес Українських націоналістів]] (28 січня — 3 лютого) у [[Відень|Відні]], де створено [[Організація українських націоналістів|Організацію українських націоналістів]], головою проводу якої було обрано [[Коновалець Євген Михайлович|Євгена Коновальця]]
* [[1930]] — в Індії вперше членом місцевої ради став представник касти недоторканних
* [[1932]] — відділ нацменшин [[Сибір]]ського крайвиконкому ухвалив рішення про переведення на українську мову низового апарату Павлоградського, Полтавського, Славгородського, Ординського, Ключевського, Карасуського, Знаменського і Черлацького районів
* [[1940]] — у ході [[Битва за Британію|битви за Британію]] над Англією збито перший німецький бомбардувальник
:  — у [[Вінніпег|Вінніпезі]] створений [[Комітет українців Канади]]
* [[1945]] — американські війська прорвали німецьку оборонну [[Лінія Зігфрида|лінію Зігфрида]]
* [[1950]] — в Лондоні за звинуваченнями у передачі таємної державної інформації агентам [[Комітет державної безпеки СРСР|КДБ]] арештовано провідного ядерного фізика [[Клаус Фукс|Клауса Фукса]]. Докази провини Фукса були знайдені [[Федеральне бюро розслідувань|ФБР]], яке передало ці матеріали своїм англійським колегам
* [[1953]] — вийшла друком книга французького океанографа [[Жак-Ів Кусто|Жака-Іва Кусто]] «Світ мовчання» — найзнаменитіша робота науковця, в якій він описав унікальні результати трирічного вивчення підводного світу
* [[1954]] — мешканці [[Сідней|Сіднея]] зустрічали в порту британську королеву Єлизавету II. Британський монарх вперше ступив на австралійську землю
* [[1956]] — відповідно до вказівок директивних органів, Міністерство культури УРСР здійснило ряд заходів із вилучення з фондів музеїв УРСР експонатів та документів, які відображають діяльність різних «антирадянських контрреволюційних організацій, портретів окремих буржуазно-націоналістичних діячів дореволюційної Росії, панської Польщі, Австро-Угорщини» та інших
* [[1962]] — уряд США запровадив ембарго на торгівлю з Кубою
* [[1966]] — радянська непілотована космічна станція «[[Луна-9]]», що стартувала з поверхні [[Земля|Землі]] [[31 січня]], вперше здійснила [[М'яка посадка|м'яку посадку]] на поверхню [[Місяць (супутник)|Місяця]]. Станція першою передала на Землю панорамні фото місячної поверхні
* [[1969]] — в Каїрі на Палестинському національному конгресі новим лідером [[Організація визволення Палестини|Організації визволення Палестини]] обрано [[Ясір Арафат|Ясіра Арафата]] — засновника і голову терористичної організації [[ФАТХ]]
* [[1972]] — початок [[Зимові Олімпійські ігри 1972|XI зимових Олімпійських ігор]] у японському [[Саппоро]]
* [[1977]] — полковник [[Менгісту Хайле Маріам]] став одноосібним правителем Ефіопії після вбивства восьми членів правлячої Військової ради
* [[1981]] — [[Гро Харлем Брундтланд]] стала першою у світі жінкою — прем'єр-міністром, очоливши уряд Норвегії
* [[1986]] — Папа Римський [[Іван Павло II]] зустрівся в Калькутті з [[мати Тереза|матір'ю Терезою]]
* [[1989]] — в результаті збройного перевороту в Парагваї усунуто від влади генерала [[Альфредо Стресснер|Альфредо Стреснера]], який був президентом цієї країни 35 років
* [[1992]] — [[Україна]] встановила дипломатичні відносини з [[Туреччина|Туреччиною]]
* [[1994]] — [[президент США]] [[Білл Клінтон]] скасував економічне [[ембарго]] щодо комуністичного [[В'єтнам]]у, яке діяло 19 років
:  — Верховна Рада України ратифікувала в повному обсязі Договір про скорочення і обмеження стратегічних наступальних озброєнь (СНВ-1)

* [[1995]] — перші військові навчання [[НАТО]] на території колишньої [[НДР]]
* [[1998]] — на італійському гірськолижному курорті Кавалезе загинули 20 осіб, коли трос підийомника перерізав літак НАТО, що заходив на посадку
* [[2000]] — найбільше [[Злиття і поглинання|M&A]] в історії: [[Vodafone]] AirTouch PLC поглинув [[Mannesmann]] за 183 млрд [[Долар США|доларів]]
* [[2005]] — найдорожча у світі газета вийшла друком в Китаї. Спеціальний випуск «Economic Daily» в місті Шеньчжень був надрукований на золотому папері (вартість одного екземпляра газети становила 8000 доларів США)
* [[2009]] — закінчився [[процес «Румунія проти України»]] у [[Міжнародний суд|Міжнародному суді]] в Гаазі щодо статусу українського [[Зміїний (острів)|острова Зміїний]] та шельфу в Північно-Західному Чорномор'ї. Зміїний визнано саме островом, як на тому наполягала Україна (а не скелею, як доводили румуни), однак переважну частину спірної [[Виключна економічна зона|ВЕЗ]] віддано Румунії

:  — Іран вивів на навколоземну орбіту перший національний супутник Омід («Надія») за допомогою своєї ракети-носія «Сафір»
* [[2010]] — скульптура роботи швейцарського майстра Альберто Джакометті «Людина, що крокує» («L'homme qui marche») була продана на аукціоні Sotheby's за рекордну суму в 65 мільйонів фунтів (104,3 мільйона доларів)
* [[2011]] — організація «[[Репортери без кордонів]]» заявила, що у рейтингу свободи слова «Репортерів без кордонів» Україна за рік президентства [[Янукович Віктор Федорович|Януковича]] знизилась на 42 позиції та займає 131-е місце — після [[Ірак]]у
:  — на кордоні [[Камбоджа|Камбоджі]] і [[Таїланд]]у поновилося військові зіткнення за територію довкола храму 11 століття [[Преах-Віхеар]], який перебуває під охороною ООН. Храм був пошкоджений артилерійським вогнем, із зони конфлікту евакуйовані десятки тисяч мешканців
* [[2012]] — національний перевізник Угорщини «Malev», авіакомпанія з 66-річною історією, припинила польоти через фінансові проблеми і відмову фінансування з боку уряду
* [[2014]] — в ході [[Революція гідності|Революції гідності]] в Києві ветерани-афганці та «[[Правий сектор]]» провели власні переговори з МВС та СБУ про звільнення заарештованих на підставі ухваленого закону про амністію. Апеляційний суд відпустив іще 8 затриманих на Грушевського. Комендант [[Євромайдан]]у підтвердив, що майданівці готові звільнити частину вулиці Грушевського, зокрема якщо їхніх побратимів силовики випустять з-під арешту. Вночі у столиці спалахнули 4 автівки
* [[2015]] — італійський юрист і політик [[Серджо Матарелла]] обраний президентом Італії
* [[2018]] — в сирійській провінції [[Ідліб]] з ПЗРК був збитий російський літак Су-25. Пілот Роман Філіпов був вбитий повстанцями після катапультування
* [[2021]] — введено указом президента в дію рішення РНБО, персональні [[економічні санкції]] та обмеження проти нардепа від ОПЗЖ Тараса Козака, заблоковано проросійські телеканали 112, ЗІК та Newsone як пропагандистські.

== Народились ==
''Див. також:'' [[:Категорія:Народились 3 лютого]]
* [[1735]] — [[Ігнацій Красицький]], [[Польща|польський]] поет [[XVIII століття|XVIII]] ст.

[[Файл:Mendelssohn Bartholdy.jpg|thumb|right|227x227px|[[Фелікс Мендельсон]]]]
* [[1809]] — [[Фелікс Мендельсон|Фелікс Мендельсон-Бартольді]], німецький композитор («Італійська симфонія», «Шотландська симфонія», «Фінгалова печера»), диригент, автор весільного маршу, піаніст, засновник першої німецької консерваторії (Лейпциг, 1843 рік).
* [[1821]] — [[Елізабет Блеквелл]], перша у світі жінка-лікар, яка отримала вищу медичну освіту.
* [[1853]] — [[Ладиженський Геннадій Олександрович|Геннадій Ладиженський]], український маляр.
* [[1857]] — [[Вільгельм Людвіг Йогансен]], данський біолог, що ввів терміни «[[популяція]]», «[[ген]]», «[[генотип]]» і «[[фенотип]]».
* [[1859]] — [[Олаф Фінсен]], [[Фарерські острови|фарерський]] [[Політик|політичний діяч]], мер [[Торсгавн]]а ([[1904]]–[[1909]]), перший в історії Фарерських островів [[Фармація|фармацевт]].
* [[1859]] — [[Гуго Юнкерс]], німецький авіаконструктор (помер того ж дня [[1935]]).
* [[1864]] — [[Самійленко Володимир Іванович|Володимир Самійленко]], український [[письменник]].
* [[1870]] — [[Ада Негрі]], італійська поетеса.
* [[1872]] — [[Фомін Іван Олександрович|Іван Фомін]], [[архітектор]], один із засновників [[неокласицизм]]у, автор будинку [[Кабінет Міністрів України|Кабінету Міністрів]] у [[Київ|Києві]].
* [[1874]] — [[Гертруда Стайн]], американська письменниця, авторка вислову «[[втрачене покоління]]».
* [[1887]] — [[Ґеорґ Тракль]], австрієць, визнаний одним із найкращих поетів XX століття.
* [[1889]] — [[Карл Теодор Дреєр]], [[Данія|данський]] [[кінорежисер]]-новатор, один з найвизначніших майстрів європейського [[кіномистецтво|кіномистецтва]].
* [[1898]] — [[Алвар Аалто]], [[Фінляндія|фінський]] [[архітектор]] (його прізвищем відкриваються всі [[енциклопедія|енциклопедії]]).
* [[1904]] — [[Гео Коляда]] (справжнє ім'я — Григорій Опанасович), український [[поет]] (†[[1941]]).
* [[1909]] — [[Сімона Вейль]], [[Франція|французький]] [[філософія|філософ]]-[[містика|містик]].
* [[1909]] — [[Андре Каятт]], [[Франція|французький]] [[кінорежисер]].
* [[1936]] — [[Джеймс Бріджес]], [[Сполучені Штати Америки|американський]] [[кінорежисер]] і [[сценарист]] («[[Китайський синдром]]» — «[[Оскар]]», [[1980]]).
* [[1938]] — [[Віктор Буоно]], американський актор.
* [[1939]] — [[Майкл Чіміно]], американський кінорежисер.
* [[1951]] — [[Медвідь В'ячеслав|В'ячеслав Медвідь]], [[Україна|український]] [[письменник]].
* [[1974]] — [[Пелих Ігор Дмитрович|Ігор Пелих]], [[Україна|український]] телеведучий, журналіст, продюсер (†[[2009]]).
* [[1979]] — [[Епіфаній (митрополит Київський)|Епіфаній]], [[митрополит Київський і всієї України]], предстоятель [[Православна церква України|Православної церкви України]].

== Померли ==
[[Файл:Buddy Holly cropped.JPG|thumb|right|[[Бадді Голлі]]|185x185пкс]]
''Див. також:'' [[:Категорія:Померли 3 лютого]]
* [[1116]] — [[Коломан I Книжник|Коломан І]], [[Угорщина|угорський]] [[король]], одружений з донькою [[Володимир Мономах|Володимира Мономаха]].
* [[1428]] — [[Асікаґа Йосімоті]], 4-й [[сьоґун]] [[сьоґунат Муроматі|сьоґунату Муроматі]].
* [[1468]] — [[Йоганн Гутенберг]], [[Німеччина|німецький]] і [[Європа|європейський]] [[друкарство|першодрукар]].
* [[1846]] — [[Йозеф Вайгль]], [[Австрія|австрійський]] композитор і диригент.
* [[1862]] — [[Жан-Батіст Біо]], [[Франція|французький]] [[фізика|фізик]], геодезист і [[астрономія|астроном]] (* [[1774]]).
* [[1924]] — [[Вудро Вільсон|Томас Вудро Вільсон]], американський державний діяч, [[Список президентів США|28-й]] [[Президент США]] (1913—1921), історик і політолог, лауреат [[Нобелівська премія миру|Нобелівської премії миру]].
* [[1951]] — [[Август Горх]], [[Німеччина|німецький]] підприємець і [[Конструктор (професія)|конструктор]], творець марок «[[Horch]]» і «[[Audi]]».
* [[1956]] — [[Еміль Борель]], [[Франція|французький]] математик (* [[1871]]).
* [[1959]]
** [[Бадді Голлі]], один із батьків [[рок-н-рол]]у (загинув в авіакатастрофі).
** [[Річі Валенс]], [[США|американський]] [[співак]], [[композитор]], [[гітарист]].
* [[1975]] — [[Ум Кульсум]], [[єгипет]]ська [[співачка]].
* [[1989]] — [[Джон Кассаветіс]], [[Сполучені Штати Америки|американський]] [[кінорежисер]].
* [[1997]] — [[Богуміл Грабал]], [[Чехія|чеський]] [[письменник]].
* [[2009]] — [[Загребельний Павло Архипович|Павло Загребельний]], український письменник («Роксолана», «[[Диво (роман)|Диво]]», «Левине серце», «[[Євпраксія (роман)|Євпраксія]]»).
* [[2005]] — [[Ернст Майр]], [[Німеччина|німецький]] [[біолог]].
* [[2011]] — [[Марія Шнайдер]], [[Франція|французька]] [[акторка]].
* [[2012]] — [[Бен Газзара]], [[США|американський]] [[актор]].
* [[2023]] — [[Пако Рабанн]], [[Франція|французький]] [[модельєр]]-[[Висока мода|кутюр'є]].

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Commons category|3 February}}
{{Місяці та дні року}}

Пн: Вт · Ср · Чт · Пт · Сб · Нд


text:
# (221944) 2339 T-3
(221944) 2339 T-3 (2339 T-3, 2004 TM303) — астероїд головного поясу, відкритий 16 жовтня 1977 року.
Тіссеранів параметр щодо Юпітера — 3,208.

title: (221944) 2339 T-3

wikitext:
{{Планета
| назва = (221944) 2339 T-3
| тип = астероїд
| центр = Сонце
| відкривач = [[Корнеліс Йоганнес ван Гаутен|К. Й. ван Гаутен]],
[[Інрід ван Гаутен-Ґроневельд|І. ван Гаутен-Ґроневельд]],
[[Том Герельс|Т. Герельс]]
| місце відкриття = [[Паломарська обсерваторія]]
| дата відкриття = [[16 жовтня]] [[1977]]
| метод відкриття =
| на честь =
| мп_категорія = [[Астероїд головного поясу]]
| альт_назви = '''2339 T-3'''
2004 TM303
| пос_орбіта = <ref name="jpl">{{JPL мале тіло|221944|2013.12.25|2012.04.16}}</ref>
| епоха = [[4 листопада]] [[2013]] (2 456 600,5 [[Юліанський день|JD]])
| апоцентр = 3,544281966802 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| перицентр = 2,606210353600 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| велика піввісь = 3,075246160201 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| сер_радіус орбіти =
| ексцентриситет = 0,152519760099
| орбітальний період = 1969,782406876 д
| синодичний період =
| середня швидкість = 0,182761303351 °/д
| середня аномалія = 218,4034265334°
| нахил орбіти = 4,003296831041°
| кутова відстань =
| висх_довгота = 284,5685217822°
| арг_перицентру = 147,0416941726°
| розміри =
| альбедо =
| період обертання =
| стандартна величина = 15,7
| спектр_тип =
}}

'''(221944) 2339 T-3''' ('''2339 T-3''', 2004 TM303) — [[астероїд]] [[Пояс астероїдів|головного поясу]], відкритий [[16 жовтня]] [[1977]] року.

[[Тіссеранів параметр]] щодо [[Юпітер (планета)|Юпітера]] — 3,208.

== Примітки ==
{{Примітки}}

{{DEFAULTSORT:2339 T-3}}

== Див. також ==
* [[Список астероїдів (221901-222000)]]

== Посилання ==
{{Портал|Астрономія}}

* {{Орбіта МП|221944}}

{{Навігація малих планет|(221943) 1190 T-3|(221945) 3227 T-3}}

{{Сонячна система}}
[[Категорія:Астрономічні об'єкти, відкриті 1977]]
[[Категорія:Головний пояс астероїдів]]

title: (221944) 2339 T-3

Відкривач: К. Й. ван Гаутен, · І. ван Гаутен-Ґроневельд, · Т. Герельс

Місце відкриття: Паломарська обсерваторія

Дата відкриття: 16 жовтня 1977

title: Позначення

Категорія малої планети: Астероїд головного поясу

title: Орбітальні характеристики

Орбітальні характеристики: Епоха 4 листопада 2013 (2 456 600,5 JD)

title: Фізичні характеристики