text:
# День Шакала (фільм)
«День Шакала» (англ. The Day of the Jackal) — британсько-французький фільм (1973), знятий режисером Фредом Циннеманном. Екранізація однойменного роману-трилера (автор — Фредерік Форсайт).

## Синопсис
Таємна військова організація ОАС, що бореться проти уряду генерала Шарля де Голля, організовує на нього замах. Проте акція зривається, а її керівник, полковник Бастьєн-Тері, розстріляний за вироком суду. Тоді лідери ОАС вирішують найняти кілера-одинака. Спеціально з іншої країни запрошено майстра своєї справи, загадкового вбивцю Шакала. Він розумний, небезпечний і невловимий, але у Франції є інтелект його рівня — комісар поліції Лебель відстає від Шакала всього на один крок…

## В ролях
| Актор(ка)           |   | Роль                     |
| ------------------- | - | ------------------------ |
| Едвард Фокс         | … | Шакал                    |
| Майкл Лонсдейл      | … | комісар Клод Лебель      |
| Сиріл К'юсак        | … | Зброяр                   |
| Дельфін Сейріг      | … | Колетт де Монпельє       |
| Філіп Леотар        | … | констебль                |
| Теренс Александер   | … | Ллойд                    |
| Мішель Оклер        | … | полковник Роллан         |
| Алан Бадел          | … | міністр                  |
| Тоні Бріттон        | … | інспектор Томас          |
| Деніс Кері          | … | Кассон                   |
| Адріан Кайла-Легран | … | президент Шарль де Голль |
| Моріс Денем         | … | генерал Кольбер          |
| Жак Франсуа         | … | Паскаль                  |
| Жан Сорель          | … | Бастьєн-Тірі             |
| Ольга Жорж-Піко     | … | Деніз, агент ОАС         |
| Мішель Сюбор        | … | терорист ОАС в автівці   |

## Визнання
| Нагороди та номінації фільму «День Шакала» | Нагороди та номінації фільму «День Шакала» | Нагороди та номінації фільму «День Шакала» | Нагороди та номінації фільму «День Шакала» | Нагороди та номінації фільму «День Шакала» | Нагороди та номінації фільму «День Шакала» |
| Рік                                        | Нагорода                                   | Категорія                                  | Номінант                                   | Результат                                  |                                            |
| ------------------------------------------ | ------------------------------------------ | ------------------------------------------ | ------------------------------------------ | ------------------------------------------ | ------------------------------------------ |
| 1974                                       | Премія «Оскар»                             | Найкращий монтаж фільму                    | Ральф Кемплен                              | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Золотий глобус                             | Найкращий фільм — драма                    | «День Шакала»                              | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Золотий глобус                             | Найкращий режисер                          | Фред Циннеманн                             | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Золотий глобус                             | Найкращий сценарій                         | Кеннет Росс                                | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Премія BAFTA                               | Найкращий фільм                            | «День Шакала»                              | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Премія BAFTA                               | Найкраща режисерська робота                | Фред Циннеманн                             | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Премія BAFTA                               | Найкращий сценарій                         | Кеннет Росс                                | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Премія BAFTA                               | Найкращий актор другого плану              | Майкл Лонсдейл                             | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Премія BAFTA                               | Найкраща акторка другого плану             | Дельфін Сейріг                             | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Премія BAFTA                               | Найкращий саундтрек до фільму              | Ніколас Стефенсон, Боб Аллен               | Номінація                                  |                                            |
| 1974                                       | Премія BAFTA                               | Найкращий монтаж фільму                    | Ральф Кемплен                              | Перемога                                   |                                            |

title: День Шакала (фільм)

wikitext:
{{Фільм
| українська назва  = День Шакала
| оригінальна назва = The Day of the Jackal
| плакат            = The Day of the Jackal_poster.jpg
| зображення розмір = 220px
| підпис            =
| жанр              = [[кримінальний фільм|кримінальна]] / [[драма (жанр)|драма]] / [[трилер]]
| режисер           = [[Фред Циннеманн]]
| продюсер          = Джон Вулф, Жульєн Дероде,
Девід Д'ютч
| сценарист         = Кеннет Росс
| на основі         = роману [[Фредерік Форсайт|Фредеріка Форсайта]]
| актори            = [[Едвард Фокс]]
[[Мішель Лонсдаль]]
| композитор        = [[Жорж Дельрю]]
| оператор          = Жан Турньє
| художник          = Джоан Брідж, Розін Деламар, Елізабет Хеффенден
| монтаж            =
| оповідач          =
| кінокомпанія      = Warwick Film Productions
Universal Productions France
| дистриб’ютор      =
| тривалість        = 143 хв.
| мова              =
| країна            = {{GBR}}
{{FRA}}
| рік               = 1973
| дата виходу       = {{GBR}}: червень 1973
| рейтинг           = [[IMDb]]: {{рейтинг-10|7.8}}
| кошторис          =
| касові збори      =
| ідентифікатор     = 0069947
}}

'''«День Шакала»''' ({{lang-en|The Day of the Jackal}}) — британсько-французький фільм (1973), знятий режисером [[Фред Циннеманн|Фредом Циннеманном]]. Екранізація [[День Шакала|однойменного роману]]-трилера (автор — [[Фредерік Форсайт]]).

== Синопсис ==
Таємна військова організація [[ОАС]], що бореться проти уряду генерала [[Шарль де Голль|Шарля де Голля]], організовує на нього замах. Проте акція зривається, а її керівник, полковник Бастьєн-Тері, розстріляний за вироком суду. Тоді лідери ОАС вирішують найняти кілера-одинака. Спеціально з іншої країни запрошено майстра своєї справи, загадкового вбивцю Шакала. Він розумний, небезпечний і невловимий, але у Франції є інтелект його рівня — комісар поліції Лебель відстає від Шакала всього на один крок…

== В ролях ==
{|
! align="right" bgcolor="#EEEEFF"|  Актор(ка)
! width="5 px"|
! align="left" bgcolor="#EEEEFF"|  Роль
|-valign="top"
|align="right"| [[Едвард Фокс]] || … || ''Шакал''
|-valign="top"
|align="right"| [[Майкл Лонсдейл]] || … || ''комісар Клод Лебель''
|-valign="top"
|align="right"| [[Сиріл К'юсак]] || … || ''Зброяр''
|-valign="top"
|align="right"| [[Дельфін Сейріг]] || … || ''Колетт де Монпельє''
|-valign="top"
|align="right"| [[Філіп Леотар]] || … || ''констебль''
|-valign="top"
|align="right"| [[Теренс Александер]] || … || ''Ллойд''
|-valign="top"
|align="right"| [[Мішель Оклер]] || … || ''полковник Роллан''
|-valign="top"
|align="right"| [[Алан Бадел]] || … || ''міністр''
|-valign="top"
|align="right"| [[Тоні Бріттон]] || … || ''інспектор Томас''
|-valign="top"
|align="right"| [[Деніс Кері]] || … || ''Кассон''
|-valign="top"
|align="right"| [[Адріан Кайла-Легран]] || … || ''президент [[Шарль де Голль]]''
|-valign="top"
|align="right"| [[Моріс Денем]] || … || ''генерал Кольбер''
|-valign="top"
|align="right"| [[Жак Франсуа]] || … || ''Паскаль''
|-valign="top"
|align="right"| [[Жан Сорель]] || … || ''Бастьєн-Тірі''
|-valign="top"
|align="right"| [[Ольга Жорж-Піко]] || … || ''Деніз, агент ОАС''
|-valign="top"
|align="right"| [[Мішель Сюбор]] || … || ''терорист ОАС в автівці''
|}

== Визнання ==

{| class="wikitable" style="font-size: 95%;" width="97%" wigborder="2" cellpadding="3" background: #f9f9f9;
|- align="center"
! colspan=6 style="background:#BCCEE3;" | Нагороди та номінації фільму «День Шакала»<ref>[http://www.imdb.com/title/tt0069947/awards?ref_=tt_ql_4 Повний перелік нагород та номінацій фільму «День Шакала»] на сайті [[IMDb]]</ref>
|- align="center"
! style="background:#E0E0E0;" width="5%"| Рік
! style="background:#E0E0E0;" | Нагорода
! style="background:#E0E0E0;" | Категорія
! style="background:#E0E0E0;" | Номінант
! style="background:#E0E0E0;" | Результат
|-
| rowspan="11"|{{рік в кіно|1974}}
| rowspan="1"|'''[[Оскар (премія)|Премія «Оскар»]]'''
| rowspan="1"|Найкращий монтаж фільму
| rowspan="1"|Ральф Кемплен
| {{номінація}}
|-
| rowspan="3"|'''[[Золотий глобус]]'''
| rowspan="1"|Найкращий фільм — драма
| rowspan="1"|''«День Шакала»''
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкращий режисер
| rowspan="1"|[[Фред Циннеманн]]
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкращий сценарій
| rowspan="1"|Кеннет Росс
| {{номінація}}
|-
| rowspan="7"|'''[[Премія БАФТА у кіно|Премія BAFTA]]'''
| rowspan="1"|Найкращий фільм
| rowspan="1"|''«День Шакала»''
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкраща режисерська робота
| rowspan="1"|[[Фред Циннеманн]]
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкращий сценарій
| rowspan="1"|Кеннет Росс
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкращий актор другого плану
| rowspan="1"|[[Майкл Лонсдейл]]
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкраща акторка другого плану
| rowspan="1"|[[Дельфін Сейріг]]
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкращий саундтрек до фільму
| rowspan="1"|Ніколас Стефенсон, Боб Аллен
| {{номінація}}
|-
| rowspan="1"|Найкращий монтаж фільму
| rowspan="1"|Ральф Кемплен
| {{перемога}}
|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* {{imdb title|id=0069947|title=«День Шакала»}} {{рейтинг-10|7.8}}
* {{amg title|id=61917|title=День Шакала}} {{рейтинг-5|4.5}}

{{UK-film-stub}}
{{France-film-stub}}
{{Бібліоінформація}}
{{Портали|Кінематограф|Велика Британія|Франція}}

[[Категорія:Фільми Великої Британії 1973]]
[[Категорія:Фільми Франції 1973]]
[[Категорія:Фільми-трилери Великої Британії]]
[[Категорія:Фільми-трилери Франції]]
[[Категорія:Кримінальні фільми Великої Британії]]
[[Категорія:Кримінальні фільми Франції]]
[[Категорія:Політичні фільми]]
[[Категорія:Екранізації британських літературних творів]]
[[Категорія:Екранізації романів]]
[[Категорія:Фільми Фреда Циннеманна]]
[[Категорія:Фільми, дія яких відбувається в 1960-х]]
[[Категорія:Фільми, дія яких відбувається в Австрії]]
[[Категорія:Фільми, дія яких відбувається в Генуї]]
[[Категорія:Фільми, дія яких відбувається в Лондоні]]
[[Категорія:Фільми, дія яких відбувається в Парижі]]
[[Категорія:Фільми, дія яких відбувається в Римі]]
[[Категорія:Фільми про вбивства]]
[[Категорія:Фільми про Алжирську війну]]
[[Категорія:Фільми про тероризм в Європі]]
[[Категорія:Фільми, зняті у Відні]]
[[Категорія:Фільми, зняті в Італії]]
[[Категорія:Фільми, зняті в Лондоні]]
[[Категорія:Фільми, зняті в Ніцці]]
[[Категорія:Фільми, зняті в Парижі]]
[[Категорія:Фільми англійською мовою]]
[[Категорія:Фільми Pinewood Studios]]
[[Категорія:Фільми Universal Pictures]]
[[Категорія:Шарль де Голль]]
[[Категорія:Таємна збройна організація]]
[[Категорія:Екранізації творів Фредеріка Форсайта]]

title: The Day of the Jackal

Жанр: кримінальна / драма / трилер

Режисер: Фред Циннеманн

Продюсер: Джон Вулф, Жульєн Дероде, · Девід Д'ютч

Сценарист: Кеннет Росс

На основі: роману Фредеріка Форсайта

У головних · ролях: Едвард Фокс · Мішель Лонсдаль

Оператор: Жан Турньє

Композитор: Жорж Дельрю

Кінокомпанія: Warwick Film Productions · Universal Productions France

Дистриб'ютор: Universal Pictures

Мова: англійська

Країна: Велика Британія · Франція

Дата виходу: Велика Британія: червень 1973

Рейтинг: IMDb


text:
# Рід дії
Рід дії — поняття мовознавства, яке використовують для класифікації дієслів на підставі їхніх лексичних відмінностей у значеннях слів, а саме наявність і відсутність додаткових сем, які вказують на тривалість, повторюваність дії, особливості її протікання, виконання, настання чи припинення, її повторюваність тощо. Тобто, йдеться в першу чергу про класи значення. Рід дії також визначають як тип модифікації дієслівної дії, виражений певними словотвірними засобами, а саме: префіксами, інфіксами, постфіксами, циркумфіксами. Також існує визначення, що рід дії — підпорядковані категорії аспектуальності пари дієслів, одне з яких характеризується якимось додатковим семантичним значенням: повторюваності, розподільності, однократності і под. Обидва компоненти або частіше один із них є одновидовим — доконаного або недоконаного виду.
Рід дії, серед іншого, характеризує особливості протікання, тривалість і наслідок якогось процесу.
Наприклад:
```
Він шукав свою машину двадцять хвилин.
?? Він знайшов свою машину двадцять хвилин.
```

Прийнятним є перше речення, оскільки щось "шукати" можна "протягом певного часу". Неприйнятність другого речення пов'язана з внутрішньою часовою структурою дії, яку виражає дієслово "знайти". "Шукати" — тривала, розтягнена в часі дія, натомість "знайти" — дія, яка відбувається в певний момент або через певний час.
Рід дії в багатьох мовах, зокрема в українській і німецькій, може бути маркований певними морфологічно-словотвірними одиницями. Наприклад, "виїхати" позначає початок дії, тоді як "їхати" — тривалу дію (такі дієслова, як "їхати", "йти", "плисти" тощо, називають дуративами — слова, які характеризують дію, що відбується без будь-яких часових меж початку, тривалости та кінця). Подібне можна побачити в німецькій мові: "verblühen" ("відквітнути") позначає кінець дії "blühen" ("квітнути"). Таким чином рід дії відрізняється від способу дієслова, що перший виражений лексично, а другий — граматично (крім того, він виражається в парі протиставлених дієслів).

## Історія поняття
У ХІХ столітті поняття "вид" та "рід дії" вживали як синоніми. Поняття рід дії у 1885 році ввів німецький мовознавець Карл Бругман У 1908 році шведський славіст Сіґурд Аґрелль (1881–1937) у праці «Видові відмінності і творення родів дії у польських дієсловах» уперше розрізнив поняття виду та роду дії:
```
Під
родом дії
 я розумію […]
не
 дві головні категорії слов'янського дієслова, доконані та недоконані — їх я називаю
видом
. Поняттям
рід дії
 я позначаю
значеннєві функції
 дієслівних композитів, на які до того практично не звертали уваги […],
які точніше виражають,
як
 відбулася дія
.
[
5
]
```

Учення про роди дії було розвинуте в працях польських (Е. Кошмідєр), чеських (І. Нємець), російських (Ю. Маслов, О. Бондарко, Л. Буланін) учених. Родам дії як окремій граматичній категорії в рамках аспектуальності присвячено окремий розділ в «Украинской грамматике» (К., 1986).
В англійській мові разом із запозиченим з німецької терміном aktionsart використовують manner of action, в іспанській — clase de acción o modo de acción, польській — rodzaj czynności, французькій — caractère de l’action.

## Співвідношення категорій виду та роду дії
Поняття "рід дії" слід відрізняти від виду, хоча ці дві категорії розвивалися паралельно. Вид є морфологічно-граматичною категорією, а рід дії визначається як певний зв'язок між значеннями конкретних дієслів. Категорія виду ґрунтується на опозиції об’єктивних та суб’єктивних аспектів характеристики дії, що зумовлені поглядом мовця на ситуацію. Видові значення завершеності/незавершеності доповнюються та конкретизуються додатковими якісними, кількісними, оцінними та іншими відтінками аспектуальності з погляду реальної граничності/неграничності вияву дії: тривалості, кратності, повторюваності, одноразовості, розподільності, інтенсивності тощо. У лінгвістичній літературі такі якісні, кількісні та інші аспектуальні значення дієслів позначають терміном роди (способи) дієслівної дії, або розглядаються як аспектуальні лексико-граматичні розряди дієслів, у межах яких виділяють дрібніші, часткові підгрупи. Термін «аспектуальні лексико-граматичні розряди» менш уживаний, оскільки позначає семантику тільки лексико-граматичного рівня й залишає поза увагою лексико-семантичний рівень аспектуальності.
Тим не менш, під час аналізу виявляється зв’язок категорії родів дії з категорією дієслівного виду, хоч єдності в поглядах на таке взаємовідношення в лінгвістичній науці немає. Наприклад, О. В. Ісаченко вважає, що вид і роди дії є різними маніфестаціями одного й того самого явища, які перебувають у додатковому розподілі. Тому дієслово, яке співвідноситься з певним вихідним дієсловом протилежного виду, є або його видовим корелятом, або його регулярною семантичною модифікацією (в останньому випадку йдеться про рід дії). Категорія родів дії є факультативною; разом з тим вона, на відміну від категорії виду, часто пов’язана не лише з відображенням характеру протікання дії, але й із конотаціями, тобто емоційно забарвленим мовленням.

## Значенєві класи дієслів
Поділ дієслів на значеннєві класи є неоднозначним, адже різні автори пропонують різні класифікації. Крім того, немає жодних формальних правил щодо того, які ознаки повинні бути класифікаційними, а також щодо пріоритетності таких ознак.
У 1957 році Говард Б. Ґері ввів поняття граничних і неграничних дієслів . Неграничними дієсловами є дієсловами, які не мають часових обмежень (приміром, дієслво стану). До граничних дієслів належать такі, які, приміром, позначають досягнення певного стану, завершення дії, стану, кінець досвіду тощо. Так, приміром, у реченні "Сергій іде на роботу" дієслово "іти" може бути як неграничним (якщо йдеться про те, що дією Сергія є активна дія, яка полягає в пересуванні до місця роботи), так і граничним (якщо ширший контекст ситуації припускає, що кінцем, приміром, сніданку є саме те, що Сергій іде на роботу, а не якась інша дія).
Американський філософ мови угорського походження Зено Вендлер розрізняв такі чотири основні класи дієслів:
- Activities (діяльності), які є динамічними, тривалими та неграничними. Наприклад: йти, пити, падати, бігати, вчитися, малювати кола, їсти морозиво, пити каву, подорожувати, працювати, сміятися;
- Accomplishments (завершеності), зміна стану, при чому дії є динамічними, тривалими та граничними, мають кінцеву точку та відбуваються поступово. Наприклад: з'їсти морозиво, випити каву, піти на роботу, тонути, згоряти, пропадати, виникати;
- Achievements (досягнення), що позначають динамічні, обмежені в часі та граничні дії, мають кінцеву точку та відбуваються раптово. Наприклад: впізнати, знайти, прокинутися, вибухнути, прибути.
- States (стани), які позначають дії, що не мають внутрішньої динаміки, а тому часовий аспект для них не має значення. Приклади: знати, любити, називатися, бути здоровим, знаходитися, жити, блистіти.

Activity — це дія, яка відбувається довільно та не змінює природи речі, при чому activity має подібні ознаки зі states, тому вони є неграничними. Activities і states, на відміну від accomplishments, не спрямовані на досягнення певної мети. Натомість accomplishment не може безкінечно тривати.
|                | Фазовість (можна поділити на фази) | граничність (має завершення, не може безмежно тривати) | мета дії | наявність прислівників часових рамок     | наявність прислівників часової тривалості |
| -------------- | ---------------------------------- | ------------------------------------------------------ | -------- | ---------------------------------------- | ----------------------------------------- |
| Activity       | так                                | ні                                                     | ні       | ні                                       | так                                       |
| Accomplishment | так                                | так                                                    | ні       | так (триває протягом певного інтервалу)  | ні                                        |
| Achievement    | ні                                 | так                                                    | так      | так (подія відбується в кінці інтервалу) | ні                                        |
| State          | ні                                 | ні                                                     | ні       | ні                                       | так                                       |

## Роди дії
Єдиною класифікації родів дії нема. Часто окремі роди можуть накладатися на інші, що створює проблеми під час віднесення того чи іншого дієслова до певного роду. Тим не менш, можна подати таку найповнішу класифікацію:
- дуратив (лат.: durare „тривати“, також атермінатив, континуатив, курсив) позначає ситуацію, часові рамки якої є невизначеними, а сама дія займає певний проміжок часу.
  - делімітатив (лат.: delimitatus „ослаблений“) який триває певний час, приміром, читати — почитати.
  - прогресив (лат.: progredi „йти вперед“, також континуатив) виражає дію, яка якраз триває. У деяких мовах прогресив є видом дієслова.
  - пердуратив (лат.: perdurare „тривати“) позначає тривалу дію, яка має завершення: спати — проспати всю ніч.
  - ітератив (лат.: iterare „повторюватися“, також фреквентатив, репетитив, мультиплікатив) позначає дію, яка складається з повторюваних процесів: постукувати.
  - інкрементив (лат.: incrementum „зростання“) позначає дію, яка в процесі наростання: ісп. fue comprendiendo „ставав усе більш толерантним“.
  - неграничні дієслова (грец.: α- не-; τέλος кінець, границя) дієслова не мають кульмінаційного моменту, хоча позначають активні, динамічні дії: цвісти, жити, мріяти.

- пунктатив — збірне поняття для родів дії, які позначають завершений, раптовий процес або початковий чи кінцевий пункт цього процесу
  - семльфактив (лат.: semel „один раз“; facere „зробити“) позначає однократну дію, яка може повторитися: стукнути
  - інгресив (лат.: ingressum „починати“, також інітив) позначає початок дії, який сприймається як щось повноцінне та незалежне: італ. avevo „я мав“ (у значені дуратива): „я володів“ vs. ebbi „я мав“ (у значенні інгресива): „я отримав“.
  - інхоатив (лат.: incoativum „початковий“, також інцептив) позначає загальний початок дії: вибігти
  - екволютив (лат.: evolutum „розвинений“) позначає початкову фазу дії, які розвивається: нім. aufkeimen „сходити“ до keimen „проростати“
  - мутатив (лат.: mutare „змінюватися“, також трансформатив) позначає зміну стану: захворіти — стати хворим
  - егресив (лат.: egressum „виходити за межі“, також ефектив) позначає кінець дії, її завершення: відквітнути, розтанути
  - результатив або конклюзив (лат.: resultatum „наслідок“) позначає результат, який настає після певного процесу: померти
  - фінітив (лат.: finire „закінчуватися“) позначає раптове завершення процесу: зникнути
  - комплетив (лат. completus „довершений“) позначає дію, яка спрямована на завершення процесу: дописувати
  - дистрибутив (лат. distribuere „розподіляти“) позначає результат завершення дії, яка багатократно повторювалася: перехворіти
  - граничні дієслова (грец.: [τέλος] Помилка: {{Lang}}: текст вже має курсивний шрифт (допомога) кінець) дієслова, які позначають дії, що тривають певний час і мають точки початку та кінця, або наслідки таких дій

- Роди дії, які позначають стуніть інтенсивності або інші квалітативні ознаки
  - атенуатив (лат.: attenuatum „послаблений“) позначає пом'якшену або слабшу дію, ніж дієслово, яке звично висловлює таку дію: спатоньки
  - каузатив (лат.: causa „причина“) позначає привід до дії. він існує в санскриті, семітських і тюркських мовах.
  - фактитив (лат.: factio „робити“, „діяти“) позначає дії, наслідок яких зумовлює зміну стану: висушити, спорожнити
  - інтенсив-ітератив позначає складну дію: випитувати
  - ітенсив-семельфактив позначає дію, яка на відміну від головного дієслова має однократний, інтенсивний характер: штовханути
  - дімінутив-ітератив (лат. diminuere „зменшувати“) позначає дію, яка багато разів повторюється, але має меншу інтенсивність: нім. raten – rätseln
  - кумулятив (лат.: cumulus „нагромадження“) позначає дію, яка спрямована на багато об'єктів: назбирати, наскладати
  - тоталятив (лат.: totus „повністю“) позначає дію, яка спрямована на всі (можливі та/або наявні) об'єкти: списати (всі сторінки)
  - дезидератив (лат.: desiderare „жадати“) позначає побажання настання дії: лат. edere „їсти“, esurire „хотіти їсти; бути голодним“.
  - конатив (лат.: conari „намагатися“) позначає намагання, спроби: лат. abibat „(він) спробував піти“, „(він) хотів піти“

## Експліцитні та імпліцитні форми вияву родів дії

### Роди дії та словотвір
Якщо рід дії не має експліцитного морфологічного вираження, тоді вважають, що він є частиною лексичного значення. Якщо дієслово не виражає жодного специфічного роду дії, тоді він є родовонейтральним. До них належать verba simplicia в слов'янських мовах, під якими слід розуміти дієслова, які мають лише основне лексичне значення та не мають додаткових значень чи його відтінків (так, читати — verba simplicia, а прочитати, перечитати, дочитати, почитувати тощо — verba coniuncta).
До прикладу, дієслово відпочивати позначає стан (дуратив), а дієслово знайти — однократну дію (пунктатив), відкрити — спричинення дії (каузатив). Можна навести пари дієслів, які протиставляються за родом дії:
- померти – вбити (каузатив) „спричинити, щоб хтось помер“

Мова має різні морфологічні засоби для творення роду дії. До них належать зміна кореня (стояти – ставити), використання афіксів у різних комбінаціях (падати – впасти — повалити, пити — випити — попити — напоїти), використання інших частин мови (бігти – бігти далі). Найбільше таких засобів мають слов'янські мови.
У німецькій мові значну роль для утворення родів дії відіграють префікси.

### Роди дії у відмінюванні та синтаксисі
У деяких мовах роди дії розрізняють завдяки флексіям. Приміром, форма минулого часу dixi („я сказав“) від латинського дієслова dicere („говорити“) означає, що мовець висловив усе, що хотів сказати, та не буде доповнювати свої слова, що свідчить про результативний рід дії. Подібне явище можна спостерігати в категорії часу дієслова в грецькій мові.
Рід дії як граматична категорія наявний у багатьох мовах, приміром у санскриті або в турецькій мові. До прикладу:
- тур. beklemek чекати – bekletmek змусити чекати (каузатив)
- санскрит rauti „він крокує“ – rorūyate „він постійно крокує“ (фреквентив) або „він міцно крокує“ (інтнесив)

Рід дії може виражатися фразово (аналітично). Так, німецька фраза ich war am Lesen ("я був у процесі читання") є прогресивом, а фраза commencer à + інфінітив у французькій мові позначає інхоатив. Це важливо для аналітичних і кореневих мов. Так, у китайській мові деякі слова втратили своє первинне значення та перетворилися на приставки, які додають до дієслів, щоб модифікувати їхнє значення (таким чином вони передають рід дії).

### Роди дії та обставини
States (стани) und activities (діяльності) поєднують з обставинами, які позначають тривалість дії, а achievements (досягнення) та accomplishments (завершення) з ними зазвичай не вживаються, інакше вони змінюють значення.
```
Оксана була тиждень у місті.
Миколка п'ять хвилин їв морозиво.
?? Оксана була швидко в місті.
?? Максим покинув тиждень університет.
```

Accomplishments поєднують з обставинами, які позначають часові рамки, чого не вживають з states, activities та achievements:
```
Віталій випив пиво за десять хвилин.
?? Оксана була за годину в місті.
```

States тіachievements поєднують з обставинами, які позначають конкретний час. Activities та accomplishments зазвичай з ними не вживають.
```
Я був рівно о 8 на роботі.
Марта негайно покинула кабінет.
?? Віктор негайно їхав.
?? Віталій пив рівно в опівночі пиво.
```

## Роди дії в різних мовах

### Індогерманські мови

#### Грецька
Давньогрецька мова належить до мов, у яких рід дії граматично виражався в межах категорії виду дієслова (припускають, що це було характерно для праіндоєвропейської мови). Два з цих видів були характерні для однієї форми минулого часу та однієї форми теперішнього часу, тоді як аорист існував лише в індикативі та лише у формі минулого часу. Майбутній час у давньогрецькій мові був суто часовою формою та не мав форм виду чи роду дії. Так, для виду аориста характерними були пунктуатив, егресив, ефектив, інхоатив, інгресив; для недоконаного виду — дуратив, фреквентатив, ітератив, габітуатив; для доконаного виду — результатив.
Новогрецька мова зберегла систему категорії виду давньогрецької мови та розширила її на всі часові форми. Приміорм, дієслівна форма „κοιμήθηκε“ (kimíthike) у поєднанні з аористом позначає інхоативний або інгресивний рід дії і її треба перекладати як „він заснув“. Дуративну форму „він спав“ передають як „κοιμόταν“ (kimótan) в недоконаному виді. Дієслово спати в обох мовах позначає тривалу дію. Але для висловлення різних родів дії в українській слід послуговуватися словотвірно-морфологічними засобами, а в грецькій — змінювати його вид.

#### Слов'янські мови
Деривативи з різними родами дії задокументовані були ще в давньоцерковнослов'янській мові в дієслів руху (сучасні відповідники — йти - ходити, носити - нести; у цих парах друге дієслово має ітеративне або каузативне значення). На цьому ґрунті сформувала бінарна система виду дієслова в сучасних слов'янських мовах. Так, у сучасній українській мові, як і в інших слов'янських мовах, категорію виду передають за допомогою різних афіксів.
Для позначення роду дії служать префікси, інфікси, суфікси, постфікси, зміна наголосу, часто в поєднанні з кореневими змінами:
- префікс + зміна кореня: йти — п-іти
- інфікс + зміна наголосу: стриб-а-ти — стриб-ну-ти
- префікс + інфікс: співати — на-спів-ув-ати
- префікс + постфікс: говорити — роз-говорити-ся

Приклади родів дії, які в польській мові виражає префікс po-:
- інхоатив: kochać „кохати“ – pokochać „покохати“
- інгресив: jechać „їхати“ – pojechać „поїхати“
- дистрибутив: wiązać „в'язати“ – powiązać „пов'язати“
- делімітатив: czytać „читати“ – poczytać „почитувати“
- результатив: grzebać „ховати“ – pogrzebać „поховати“

Префікс po- в деяких дієсловах виражає суто граматичну категорію виду, наприклад, błogosławić „благословити“ (недок.) – pobłogosławić „поблагословити“ (док.). У такому випадку в славістиці не говорять про рід дії. Загалом у славістиці не вживають цього поняття, а віддають перевагу поняттям „функція деривату“ тощо.
Кількість родів дієслівної дії, частота їхнього вживання в мовленні становлять специфіку дієслівної системи кожної слов'янської мови. Так, ітеративні дієслова доконаного виду з подвійним префіксом попо- (попоходити, попоносити) властиві тільки українській мові, ітеративні дієслова недоконаного виду — російській (стилістично обмежені утворення типу хаживать, говаривать, нашивать) та чеській (chodivat, chodivavat) мовам, дистрибутивні дієслова доконаного виду з двома префіксами частіше або рідше вживаються у всіх слов'янських мовах, однак найбільшого поширення ці утворення набули в польській та українській мовах.
В українській мові налічують до 20 способів дієслівної дії. В. М. Русанівський поділяє їх на результативні (виходити, достоятися), фазові (побігти, розхворітися, відгриміти), кількісні зі значенням одноразовості дії (війнути, блиснути), багаторазовості (поблискувати, попоходити, понасипати) та ступеня інтенсивності (начитатися, виспівувати, налютитися). А. П. Грищенко також називає 20 способів дієслівної дії, зводячи їх до трьох типів: часові, кількісні та оцінні. Класифікація аспектуальних значень різних типів ґрунтується загалом на семантиці дієслів, їхній здатності реалізувати процесуальну ознаку в часі, її тривалості, що виражається у певних словотвірних типах засобом префіксів чи й суфіксів.
Так, часові способи дієслівної дії позначають початок, момент її (заговорити, побігти, увійти); кінець нетривалого перебігу (відбігти, відшуміти); результат тривання обмеженого певним періодом часу процесу (проспівати, пройти); тривалу, розподілену дію (розмірковувати, роз’їжджатися,
вигулювати). Кількісні способи дієслівної дії репрезентують процеси або стани: одноразові, миттєві (мигнути, вколоти, гукнути); тривалі з додатковою оцінкою мовця: позитивною (наспіватися, напитися), негативною за наслідком (досидітися, догратися), надмірною у триванні (перетруситися, перетримати) чи багаторазово повторюваною (попоносити, понагинатися), багаторазово-розподільною (посходитися, перегукуватися) та ін. Оцінні способи дієслівної дії можна інтерпретувати як такі, що виражають міру або ступінь перебігу дії з погляду мовця, тобто нефазові акціональні значення: перервно-пом’якшеної характеристики (поблискувати, поколювати), супровідної неінтенсивної (підспівувати, підсолоджувати), активно-інтенсивної (виспівувати, викручуватися), збуджено-інтенсивної (сміятися, розкручуватися), надмірно- або ускладнено-інтенсивної (вимальовувати, забрехатися, зальопатися) та ін.

#### Романські мови
У романських мовах зростає тенденція до синтетичного вираження родів дії. Так, у французькій мові, окрім успадкованих від латини засобів, використовують -et для фреквентативу-дімінутиву (craquer „тріскати“ – craqu-et-er „потріскувати“), -el — для каузативу (craqu-el-er „робити великим“), -ot — для фреквентативу-ітеративу (siffler „свисвіти“ — siffl-ot-er „відсвистувати“), а в італійській -icchi та -acchi — для атенуативного значення (dormire „спати“ – dormicchiare „дрімати“, bruciare „палити“ – bruciacchiare „запалити“).

### Неіндоєвропейські мови

#### Китайська мова
Оскільки китайська мова належить до ізолятивних мов, дієслова набувають додаткових значень не завдяки флексіям, а за допомогою службових слів (складів), які вживають після дієслова з основним лексичним значенням і які не можна класифікувати як окрему лексему. У китайській мові відсутні морфеми на позначення категорії часу, але наявні численні морфеми для позначення роду дії дієслова. Крім того, у китайській іменники та прикметники можна використовувати як дієслова, що збільшує значення категорії роду дії.
Приклади з путунхуа:
| Морфема      | Рід дії                            | Приклад речення | Транскрипція                  | Переклад                         |
| ------------ | ---------------------------------- | --------------- | ----------------------------- | -------------------------------- |
| le           | перфектив-результатив              | 我當了兵.       | wǒ dāng le bīng               | „я став солдатом (і я ним ще є)“ |
| guo          | перфектив "досвіду"                | 我當過兵.       | wǒ dāng guo bīng              | „я вже (якось) був солдатом“     |
| zhèngzài/zài | динамічний імперфектив (прогресив) | 我正在掛畫.     | wǒ zhèng zài guà huà          | „я саме зараз вішаю картини“     |
| zhe          | статичний імперфектив (дуратив)    | 牆上掛著一幅畫. | qiáng shàng guà zhe yī fú huà | „картина висіла на стіні“        |

Делімітативний вид виражається редуплікацією дієслова: 走 zǒu „йти“, 走走 zǒu zǒu „трошки прогулятися“.

#### Японська мова
Дієслівна система японської мови дуже чітко розділяє перехідні та неперехідні діємлова, які формують пари та морфологічно (синтетично) походять один від одного. Семантично ці пари мають каузативне-некаузативне значення. Форма тривалої дії неперехідних дієслів виражає дуративне значення, а в перехідних — прогресивне.

wikiname: ukwiki

title: Рід дії

in_language: uk

wikitext:
'''Рід дії''' — поняття [[мовознавство|мовознавства]], яке використовують для класифікації [[дієслово|дієслів]] на підставі їхніх лексичних відмінностей у значеннях слів, а саме наявність і відсутність додаткових сем, які вказують на тривалість, повторюваність дії, особливості її протікання, виконання, настання чи припинення, її повторюваність тощо. Тобто, йдеться в першу чергу про класи значення. Рід дії також визначають як тип модифікації дієслівної дії, виражений певними словотвірними засобами, а саме: префіксами, інфіксами, постфіксами, циркумфіксами.<ref name="Sorokin">С.В. Сорокін: [https://movoznavstvo.org.ua/index.php?option=com_attachments&task=download&id=357 ''Категорія родів дії в українській мові та способи її відтворення турецькою мовою: зіставно-типологічне дослідження''] ISSN 0027-2833. Мовознавство, 2009, № 2</ref> Також існує визначення, що рід дії — підпорядковані категорії аспектуальності пари дієслів, одне з яких характеризується якимось додатковим семантичним значенням: повторюваності, розподільності, однократності і под. Обидва компоненти або частіше один із них є одновидовим — доконаного або недоконаного виду.<ref name="gram">[https://subject.com.ua/ukrmova/gramatica/66.html ''Категорія родів дії''] Граматика української мови</ref>

Рід дії, серед іншого, характеризує особливості протікання, тривалість і наслідок якогось процесу.
Наприклад:
 Він шукав свою машину двадцять хвилин.
 ?? Він знайшов свою машину двадцять хвилин.
Прийнятним є перше речення, оскільки щось "шукати" можна "протягом певного часу". Неприйнятність другого речення пов'язана з внутрішньою часовою структурою дії, яку виражає дієслово "знайти". "Шукати" — тривала, розтягнена в часі дія, натомість "знайти" — дія, яка відбувається в певний момент або через певний час.

Рід дії в багатьох мовах, зокрема в [[українська мова|українській]] і [[німецька мова|німецькій]], може бути маркований певними морфологічно-словотвірними одиницями. Наприклад, "''ви''їхати" позначає початок дії, тоді як "їхати" — тривалу дію (такі дієслова, як "їхати", "йти", "плисти" тощо, називають дуративами — слова, які характеризують дію, що відбується без будь-яких часових меж початку, тривалости та кінця). Подібне можна побачити в німецькій мові: "''ver''blühen" ("''від''квітнути") позначає кінець дії "blühen" ("квітнути").<ref>Thea Schippan: ''Lexikologie der deutschen Gegenwartssprache.'' Niemeyer, Tübingen 1992, ISBN 3-484-73002-1, S. 46.</ref> Таким чином рід дії відрізняється від способу дієслова, що перший виражений лексично, а другий — граматично (крім того, він виражається в парі протиставлених дієслів).

==Історія поняття==
У ХІХ столітті поняття "[[Вид (мовознавство)|вид]]" та "рід дії" вживали як синоніми. Поняття рід дії у 1885 році ввів німецький мовознавець [[Карл Бругман]]<ref>Karl Brugmann: ''Griechische Grammatik.'' 4., verm. Auflage. Beck, München 1913 (1. Aufl. 1885).</ref> У 1908 році шведський славіст [[Сіґурд Аґрелль]] (1881–1937) у праці «Видові відмінності і творення родів дії у польських дієсловах» уперше розрізнив поняття виду та роду дії:
 Під ''родом дії'' я розумію […] '''не''' дві головні категорії слов'янського дієслова, доконані та недоконані — їх я називаю ''видом''. Поняттям '''рід дії''' я позначаю ''значеннєві функції'' дієслівних композитів, на які до того практично не звертали уваги […], ''які точніше виражають, '''як''' відбулася дія''.<ref>Sigurd Agrell: ''Aspektänderung und Aktionsartbildung beim polnischen Zeitworte.'' Lund 1908, zitiert nach Krifka/Hock: [http://amor.cms.hu-berlin.de/~h2816i3x/Lehre/2002_HS_Aspekt/AspektBegriffsgeschichte.pdf ''Aspekt und Zeitkonstitution.''] (PDF; 135 kB).</ref>

Учення про роди дії було розвинуте в працях польських (Е. Кошмідєр), чеських (І. Нємець), російських (Ю. Маслов, О. Бондарко, Л. Буланін) учених. Родам дії як окремій граматичній категорії в рамках аспектуальності присвячено окремий розділ в «Украинской грамматике» (К., 1986).<ref name="gram"/>

В [[англійська мова|англійській мові]] разом із запозиченим з німецької терміном ''aktionsart'' використовують ''manner of action'', в [[іспанська мова|іспанській]] — ''clase de acción o modo de acción'', [[польська мова|польській]] — ''rodzaj czynności'', [[французька мова|французькій]] — ''caractère de l’action''.

==Співвідношення категорій виду та роду дії==
Поняття "рід дії" слід відрізняти від [[Вид (мовознавство)|виду]], хоча ці дві категорії розвивалися паралельно.<ref name="gram"/> Вид є [[морфологія (мовознавство)|морфологічно]]-граматичною категорією, а рід дії визначається як певний зв'язок між значеннями конкретних дієслів.<ref>Bernd Kortmann: [https://www.freidok.uni-freiburg.de/dnb/download/5207 ''The Triad „Tense-Aspect-Aktionsart“. Problems and possible solutions.''] In: Carl Vetters (Hrsg.): ''Perspectives on aspect and Aktionsart.'' Belgian journal of linguistics, 6., Ed. de l'Univ. de Bruxelles, Bruxelles 1991, S. 9–27.</ref> Категорія виду ґрунтується на опозиції об’єктивних та суб’єктивних аспектів характеристики дії, що зумовлені поглядом мовця на ситуацію. Видові значення завершеності/незавершеності доповнюються та конкретизуються додатковими якісними, кількісними, оцінними та іншими відтінками аспектуальності з погляду реальної граничності/неграничності вияву дії: тривалості, кратності, повторюваності, одноразовості, розподільності, інтенсивності тощо. У лінгвістичній літературі такі якісні, кількісні та інші аспектуальні значення дієслів позначають терміном роди (способи) дієслівної дії, або розглядаються як аспектуальні лексико-граматичні розряди дієслів, у межах яких виділяють дрібніші, часткові підгрупи. Термін «аспектуальні лексико-граматичні розряди» менш уживаний, оскільки позначає семантику тільки лексико-граматичного рівня й залишає поза увагою лексико-семантичний рівень аспектуальності.

Тим не менш, під час аналізу виявляється зв’язок категорії родів дії з категорією дієслівного виду, хоч єдності в поглядах на таке взаємовідношення в лінгвістичній науці немає. Наприклад, О. В. Ісаченко вважає, що вид і роди дії є різними маніфестаціями одного й того самого явища, які перебувають у додатковому розподілі. Тому дієслово, яке співвідноситься з певним вихідним дієсловом протилежного виду, є або його видовим корелятом, або його регулярною семантичною модифікацією (в останньому випадку йдеться про рід дії).<ref name="Sorokin"/> Категорія родів дії є факультативною; разом з тим вона, на відміну від категорії виду, часто пов’язана не лише з відображенням характеру протікання дії, але й із конотаціями, тобто емоційно забарвленим мовленням.<ref name="Pliushch">Плющ М. Я. [http://litmisto.org.ua/?p=18847 ''Поняття про способи (роди) дієслівної дії''] Граматика української мови: Морфеміка. Словотвір. Морфологія</ref>

==Значенєві класи дієслів==
Поділ дієслів на значеннєві класи є неоднозначним, адже різні автори пропонують різні класифікації. Крім того, немає жодних формальних правил щодо того, які ознаки повинні бути класифікаційними, а також щодо пріоритетності таких ознак.

У 1957 році Говард Б. Ґері ввів поняття [[Граничність|граничних і неграничних дієслів]]<ref>Howard B. Garey: ''Verbal aspect in French.'' In: ''Language.'' 33, 1957, S. 91–110.</ref> . Неграничними дієсловами є дієсловами, які не мають часових обмежень (приміром, дієслво стану). До граничних дієслів належать такі, які, приміром, позначають досягнення певного стану, завершення дії, стану, кінець досвіду тощо. Так, приміром, у реченні "Сергій іде на роботу" дієслово "іти" може бути як неграничним (якщо йдеться про те, що дією Сергія є активна дія, яка полягає в пересуванні до місця роботи), так і граничним (якщо ширший контекст ситуації припускає, що кінцем, приміром, сніданку є саме те, що Сергій іде на роботу, а не якась інша дія).

Американський філософ мови угорського походження [[Зено Вендлер]] розрізняв такі чотири основні класи дієслів:<ref>Zeno Vendler: ''Verbs and Times.'' The Philosophical Review 66:2, (1957) S. 143–160.</ref><ref>Zeno Vendler: ''Linguistics in Philosophy.'' Cornell University Press, Ithaca, NY 1967, ISBN 0-8014-0436-3.</ref>
* '''Activities''' (діяльності), які є динамічними, тривалими та неграничними. Наприклад: йти, пити, падати, бігати, вчитися, малювати кола, їсти морозиво, пити каву, подорожувати, працювати, сміятися;
* '''Accomplishments''' (завершеності), зміна стану, при чому дії є динамічними, тривалими та граничними, мають кінцеву точку та відбуваються поступово. Наприклад: з'їсти морозиво, випити каву, піти на роботу, тонути, згоряти, пропадати, виникати;
* '''Achievements''' (досягнення), що позначають динамічні, обмежені в часі та граничні дії, мають кінцеву точку та відбуваються раптово. Наприклад: впізнати, знайти, прокинутися, вибухнути, прибути.
* '''States''' (стани), які позначають дії, що не мають внутрішньої динаміки, а тому часовий аспект для них не має значення. Приклади: знати, любити, називатися, бути здоровим, знаходитися, жити, блистіти.
''Activity'' — це дія, яка відбувається довільно та не змінює природи речі, при чому ''activity'' має подібні ознаки зі ''states'', тому вони є неграничними. ''Activities'' і ''states'', на відміну від ''accomplishments'', не спрямовані на досягнення певної мети. Натомість ''accomplishment'' не може безкінечно тривати.

{| class="wikitable"
|- class="hintergrundfarbe6"
!
! '''Фазовість''' (можна поділити на фази) || '''граничність''' (має завершення, не може безмежно тривати) || '''мета дії'''|| наявність прислівників часових рамок || наявність прислівників часової тривалості
|-
| '''Activity''' || style="text-align:center;"|'''так''' ||style="text-align:center;"| '''ні''' ||style="text-align:center;"| '''ні''' ||style="text-align:center;"| ні ||style="text-align:center;"| так
|-
| '''Accomplishment'''||style="text-align:center;"| '''так'''||style="text-align:center;"| '''так''' ||style="text-align:center;"| '''ні''' ||style="text-align:center;"| '''так''' (триває протягом певного інтервалу) || style="text-align:center;"| ні
|-
| '''Achievement''' ||style="text-align:center;"| '''ні'''||style="text-align:center;"| '''так''' ||style="text-align:center;"| '''так''' ||style="text-align:center;"| '''так''' (подія відбується в кінці інтервалу) ||style="text-align:center;"| ні
|-
| '''State''' ||style="text-align:center;"| '''ні''' ||style="text-align:center;"|'''ні''' ||style="text-align:center;"| '''ні''' ||style="text-align:center;"| ні ||style="text-align:center;"| так
|}<ref>Erwin Tschirner: ''Aktionalitätsklassen im Neuhochdeutschen.'' Berkeley Insights in Linguistics and Semiotics, Peter Lang Publishing, New York 1991, ISBN 0-8204-1340-2, S. 22.</ref>

==Роди дії==
Єдиною класифікації родів дії нема. Часто окремі роди можуть накладатися на інші, що створює проблеми під час віднесення того чи іншого дієслова до певного роду. Тим не менш, можна подати таку найповнішу класифікацію:<ref>Helmut Glück (Hrsg.): ''Metzler-Lexikon Sprache.'' Stuttgart 1993, ISBN 3-476-00937-8.</ref>

* '''[[дуратив]]''' (лат.: ''durare'' „тривати“, також '''атермінатив''', '''континуатив''', '''курсив''') позначає ситуацію, часові рамки якої є невизначеними, а сама дія займає певний проміжок часу.
** '''[[делімітатив]]''' (лат.: ''delimitatus'' „ослаблений“) який триває певний час, приміром, читати — почитати.
** '''[[прогресив]]''' (лат.: ''progredi'' „йти вперед“, також '''континуатив''') виражає дію, яка якраз триває. У деяких мовах прогресив є видом дієслова.
** '''[[пердуратив]]''' (лат.: ''perdurare'' „тривати“) позначає тривалу дію, яка має завершення: спати — проспати всю ніч.
** '''[[ітератив]]''' (лат.: ''iterare'' „повторюватися“, також '''фреквентатив''', '''репетитив''', '''мультиплікатив''') позначає дію, яка складається з повторюваних процесів: постукувати.
** '''[[інкрементив]]''' (лат.: ''incrementum'' „зростання“) позначає дію, яка в процесі наростання: ісп. ''fue comprendiendo'' „ставав усе більш толерантним“.
** '''[[Граничність|неграничні дієслова]]''' (грец.: ''α-'' не-; ''τέλος'' кінець, границя) дієслова не мають кульмінаційного моменту, хоча позначають активні, динамічні дії: цвісти, жити, мріяти.

* '''[[пунктатив]]''' — [[Збірне поняття|збірне поняття]] для родів дії, які позначають завершений, раптовий процес або початковий чи кінцевий пункт цього процесу
** '''[[семльфактив]]''' (лат.: ''semel'' „один раз“; ''facere'' „зробити“) позначає однократну дію, яка може повторитися: стукнути
** '''[[інгресив]]''' (лат.: ''ingressum'' „починати“, також '''інітив''') позначає початок дії, який сприймається як щось повноцінне та незалежне: італ. ''avevo'' „я мав“ (у значені дуратива): „я володів“ vs. ''ebbi'' „я мав“ (у значенні інгресива): „я отримав“.
** '''[[інхоатив]]''' (лат.: ''incoativum'' „початковий“, також '''інцептив''') позначає загальний початок дії: вибігти
** '''[[екволютив]]''' (лат.: ''evolutum'' „розвинений“) позначає початкову фазу дії, які розвивається: нім. ''aufkeimen'' „сходити“ до ''keimen'' „проростати“
** '''[[мутатив]]''' (лат.: ''mutare'' „змінюватися“, також '''трансформатив''') позначає зміну стану: захворіти — стати хворим
** '''[[егресив]]''' (лат.: ''egressum'' „виходити за межі“, також '''ефектив''') позначає кінець дії, її завершення: відквітнути, розтанути
** '''[[результатив]]''' або '''[[конклюзив]]''' (лат.: ''resultatum'' „наслідок“) позначає результат, який настає після певного процесу: померти
** '''[[фінітив]]''' (лат.: ''finire'' „закінчуватися“) позначає раптове завершення процесу: зникнути
** '''[[комплетив]]''' (лат. ''completus'' „довершений“) позначає дію, яка спрямована на завершення процесу: дописувати
** '''[[дистрибутив (мовознавство)|дистрибутив]]''' (лат. ''distribuere'' „розподіляти“) позначає результат завершення дії, яка багатократно повторювалася: перехворіти
** '''[[Граничність|граничні дієслова]]''' (грец.: {{lang|grc|''τέλος''}} кінець) дієслова, які позначають дії, що тривають певний час і мають точки початку та кінця, або наслідки таких дій

* Роди дії, які позначають '''стуніть інтенсивності''' або інші '''квалітативні ознаки'''
** '''[[атенуатив]]''' (лат.: ''attenuatum'' „послаблений“) позначає пом'якшену або слабшу дію, ніж дієслово, яке звично висловлює таку дію: спатоньки
** '''[[каузатив]]''' (лат.: ''causa'' „причина“) позначає привід до дії. він існує в [[Санскрит|санскриті]], [[Семітські мови|семітських]] і [[Тюркські мови|тюркських]] мовах.
** '''[[фактитив]]''' (лат.: ''factio'' „робити“, „діяти“) позначає дії, наслідок яких зумовлює зміну стану: висушити, спорожнити
** '''[[інтенсив-ітератив]]''' позначає складну дію: випитувати
** '''[[ітенсив-семельфактив]]''' позначає дію, яка на відміну від головного дієслова має однократний, інтенсивний характер: штовханути
** '''[[дімінутив-ітератив]]''' (лат. ''diminuere'' „зменшувати“) позначає дію, яка багато разів повторюється, але має меншу інтенсивність: нім. ''raten – rätseln''
** '''[[кумулятив]]''' (лат.: ''cumulus'' „нагромадження“) позначає дію, яка спрямована на багато об'єктів: назбирати, наскладати
** '''[[тоталятив]]''' (лат.: ''totus'' „повністю“) позначає дію, яка спрямована на всі (можливі та/або наявні) об'єкти: списати (всі сторінки)
** '''[[дезидератив]]''' (лат.: ''desiderare'' „жадати“) позначає побажання настання дії: лат. ''edere'' „їсти“, ''esurire'' „хотіти їсти; бути голодним“.
** '''[[конатив]]''' (лат.: ''conari'' „намагатися“) позначає намагання, спроби: лат. ''abibat'' „(він) спробував піти“, „(він) хотів піти“

==Експліцитні та імпліцитні форми вияву родів дії==
===Роди дії та словотвір===
Якщо рід дії не має експліцитного морфологічного вираження, тоді вважають, що він є частиною лексичного значення. Якщо дієслово не виражає жодного специфічного роду дії, тоді він є родовонейтральним. До них належать ''verba simplicia'' в [[слов'янські мови|слов'янських мовах]], під якими слід розуміти дієслова, які мають лише основне лексичне значення та не мають додаткових значень чи його відтінків (так, читати — verba simplicia, а прочитати, перечитати, дочитати, почитувати тощо — verba coniuncta).<ref>A. М. Толстенко [http://platoakademeia.ru/index.php/ru/conferences/item/341-upt_10_19 СТОИКИ О ПРИРОДЕ ГРАММАТИКИ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210203042418/http://platoakademeia.ru/index.php/ru/conferences/item/341-upt_10_19 |date=2021-02-03 }}</ref>

До прикладу, дієслово ''відпочивати'' позначає стан (дуратив), а дієслово ''знайти'' — однократну дію (пунктатив), ''відкрити'' — спричинення дії (каузатив). Можна навести пари дієслів, які протиставляються за родом дії:
* ''померти'' – ''вбити'' (каузатив) „спричинити, щоб хтось помер“

Мова має різні морфологічні засоби для творення роду дії. До них належать зміна кореня (''стояти'' – ''ставити''), використання афіксів у різних комбінаціях (''падати'' – ''впасти'' — ''повалити'', ''пити'' — ''випити'' — ''попити'' — ''напоїти''), використання інших частин мови (''бігти'' – ''бігти далі''). Найбільше таких засобів мають слов'янські мови.

У німецькій мові значну роль для утворення родів дії відіграють [[префікс]]и.

===Роди дії у відмінюванні та синтаксисі===
У деяких мовах роди дії розрізняють завдяки [[Флексія|флексіям]]. Приміром, форма минулого часу ''dixi'' („я сказав“) від латинського дієслова ''dicere'' („говорити“) означає, що мовець висловив усе, що хотів сказати, та не буде доповнювати свої слова, що свідчить про результативний рід дії. Подібне явище можна спостерігати в категорії часу дієслова в [[грецька мова|грецькій мові]].

Рід дії як [[граматична категорія]] наявний у багатьох мовах, приміром у [[санскрит]]і або в [[турецька мова|турецькій мові]]. До прикладу:
* тур. ''beklemek'' чекати – ''bekletmek'' змусити чекати (каузатив)
* санскрит ''rauti'' „він крокує“ – ''rorūyate'' „він постійно крокує“ (фреквентив) або „він міцно крокує“ (інтнесив)

Рід дії може виражатися фразово (аналітично). Так, німецька фраза ''ich war am Lesen'' ("я був у процесі читання") є прогресивом, а фраза ''commencer à'' + [[інфінітив]] у французькій мові позначає інхоатив. Це важливо для [[аналітична мова|аналітичних]] і [[Кореневі мови|кореневих мов]]. Так, у [[китайська мова|китайській мові]] деякі слова втратили своє первинне значення та перетворилися на приставки, які додають до дієслів, щоб модифікувати їхнє значення (таким чином вони передають рід дії).

===Роди дії та обставини===
''States'' (стани) und ''activities'' (діяльності) поєднують з [[обставина (мовознавство)|обставинами]], які позначають тривалість дії, а ''achievements'' (досягнення) та ''accomplishments'' (завершення) з ними зазвичай не вживаються, інакше вони змінюють значення.

 Оксана була тиждень у місті.
 Миколка п'ять хвилин їв морозиво.
 ?? Оксана була швидко в місті.
 ?? Максим покинув тиждень університет.

''Accomplishments'' поєднують з обставинами, які позначають часові рамки, чого не вживають з ''states'', ''activities'' та ''achievements'':

 Віталій випив пиво за десять хвилин.
 ?? Оксана була за годину в місті.

''States'' ті''achievements'' поєднують з обставинами, які позначають конкретний час. ''Activities'' та ''accomplishments'' зазвичай з ними не вживають.

 Я був рівно о 8 на роботі.
 Марта негайно покинула кабінет.
 ?? Віктор негайно їхав.
 ?? Віталій пив рівно в опівночі пиво.

==Роди дії в різних мовах==
===Індогерманські мови===
====Грецька====
[[Давньогрецька мова]] належить до мов, у яких рід дії граматично виражався в межах категорії виду дієслова (припускають, що це було характерно для [[Праіндоєвропейська мова|праіндоєвропейської мови]]). Два з цих видів були характерні для однієї форми минулого часу та однієї форми теперішнього часу, тоді як [[аорист]] існував лише в [[індикатив]]і та лише у формі минулого часу. Майбутній час у давньогрецькій мові був суто часовою формою та не мав форм виду чи роду дії. Так, для виду аориста характерними були пунктуатив, егресив, ефектив, інхоатив, інгресив; для недоконаного виду — дуратив, фреквентатив, ітератив, габітуатив; для доконаного виду — результатив.

[[Новогрецька мова]] зберегла систему категорії виду давньогрецької мови та розширила її на всі часові форми. Приміорм, дієслівна форма „κοιμήθηκε“ ''(kimíthike)'' у поєднанні з аористом позначає ''інхоативний'' або ''інгресивний'' рід дії і її треба перекладати як „він заснув“. ''Дуративну'' форму „він спав“ передають як „κοιμόταν“ ''(kimótan)'' в недоконаному виді. Дієслово ''спати'' в обох мовах позначає тривалу дію. Але для висловлення різних родів дії в українській слід послуговуватися словотвірно-морфологічними засобами, а в грецькій — змінювати його вид.

====Слов'янські мови====
Деривативи з різними родами дії задокументовані були ще в [[Староцерковнослов'янська мова|давньоцерковнослов'янській мові]] в дієслів руху (сучасні відповідники — йти - ходити, носити - нести; у цих парах друге дієслово має ітеративне або каузативне значення). На цьому ґрунті сформувала бінарна система виду дієслова в сучасних слов'янських мовах.<ref>Martin Joachim Kümmel: ''Grundlagen und Geschichte der europäischen Verbalsysteme''. Vorlesungsmanuskript, Freiburg 2006. ({{Webarchiv |url=http://www.indogermanistik.uni-freiburg.de/w06vesy.html |wayback=20070929205332 |text=(online)}})</ref> Так, у сучасній [[Українська мова|українській мові]], як і в інших [[Слов'янські мови|слов'янських мовах]], категорію виду передають за допомогою різних [[афікс]]ів.<ref>{{публікація|книга|автор=Павленко Л. П. |назва= Історична граматика української мови|вид= навч. посіб. для студ. вищ. навч. закл.|посилання=http://shron1.chtyvo.org.ua/Pavlenko_Larysa/Istorychna_hramatyka_ukrainskoi_movy.pdf|відповідальний=Лариса Петрівна Павленко|місце= Луцьк|видавництво=Волин. нац. ун-т ім. Лесі Українки|рік=2010|том= |сторінок=208 |сторінки=68-87 |isbn=|ref =}}</ref>

Для позначення роду дії служать [[префікс]]и, [[інфікс]]и, [[суфікс]]и, [[постфікс]]и, зміна [[наголос]]у, часто в поєднанні з кореневими змінами:
* префікс + зміна кореня: йти — п-іти
* інфікс + зміна наголосу: стриб-а-ти — стриб-ну-ти
* префікс + інфікс: співати — на-спів-ув-ати
* префікс + постфікс: говорити — роз-говорити-ся

Приклади родів дії, які в [[Польська мова|польській мові]] виражає префікс ''po-'':
* інхоатив: ''kochać'' „кохати“ – ''pokochać'' „покохати“
* інгресив: ''jechać'' „їхати“ – ''pojechać'' „поїхати“
* дистрибутив: ''wiązać'' „в'язати“ – ''powiązać'' „пов'язати“
* делімітатив: ''czytać'' „читати“ – ''poczytać'' „почитувати“
* результатив: ''grzebać'' „ховати“ – ''pogrzebać'' „поховати“

Префікс ''po-'' в деяких дієсловах виражає суто граматичну категорію виду, наприклад, ''błogosławić'' „благословити“ (недок.) – ''pobłogosławić'' „поблагословити“ (док.). У такому випадку в [[Славістика|славістиці]] не говорять про рід дії. Загалом у славістиці не вживають цього поняття, а віддають перевагу поняттям „функція деривату“ тощо.<ref>Tanja Anstatt: ''Das Verbalpräfix'' po- ''im Polnischen.'' In: ''Zeitschrift für Slavische Philologie.'' 62/2, S. 359–385. [http://www.slavistik.rub.de/download.php?f=350cc4aba608ff7895098af458e678ae&target=0 (online; PDF; 203 kB)]</ref>

Кількість родів дієслівної дії, частота їхнього вживання в мовленні становлять специфіку дієслівної системи кожної слов'янської мови. Так, ітеративні дієслова доконаного виду з подвійним префіксом ''попо-'' (попоходити, попоносити) властиві тільки українській мові, ітеративні дієслова недоконаного виду — [[Російська мова|російській]] (стилістично обмежені утворення типу хаживать, говаривать, нашивать) та [[Чеська мова|чеській]] (chodivat, chodivavat) мовам, дистрибутивні дієслова доконаного виду з двома префіксами частіше або рідше вживаються у всіх слов'янських мовах, однак найбільшого поширення ці утворення набули в польській та українській мовах.<ref name="gram"/>

В українській мові налічують до 20 способів дієслівної дії. [[Русанівський Віталій Макарович|В. М. Русанівський]] поділяє їх на результативні (виходити, достоятися), фазові (побігти, розхворітися, відгриміти), кількісні зі значенням одноразовості дії (війнути, блиснути), багаторазовості (поблискувати, попоходити, понасипати) та ступеня інтенсивності (начитатися, виспівувати, налютитися). [[Грищенко Арнольд Панасович|А. П. Грищенко]] також називає 20 способів дієслівної дії, зводячи їх до трьох типів: часові, кількісні та оцінні. Класифікація аспектуальних значень різних типів ґрунтується загалом на семантиці дієслів, їхній здатності реалізувати процесуальну ознаку в часі, її тривалості, що виражається у певних словотвірних типах засобом префіксів чи й суфіксів.<ref name="Pliushch"/>

Так, часові способи дієслівної дії позначають початок, момент її (заговорити, побігти, увійти); кінець нетривалого перебігу (відбігти, відшуміти); результат тривання обмеженого певним періодом часу процесу (проспівати, пройти); тривалу, розподілену дію (розмірковувати, роз’їжджатися,
вигулювати). Кількісні способи дієслівної дії репрезентують процеси або стани: одноразові, миттєві (мигнути, вколоти, гукнути); тривалі з додатковою оцінкою мовця: позитивною (наспіватися, напитися), негативною за наслідком (досидітися, догратися), надмірною у триванні (перетруситися, перетримати) чи багаторазово повторюваною (попоносити, понагинатися), багаторазово-розподільною (посходитися, перегукуватися) та ін. Оцінні способи дієслівної дії можна інтерпретувати як такі, що виражають міру або ступінь перебігу дії з погляду мовця, тобто нефазові акціональні значення: перервно-пом’якшеної характеристики (поблискувати, поколювати), супровідної неінтенсивної (підспівувати, підсолоджувати), активно-інтенсивної (виспівувати, викручуватися), збуджено-інтенсивної (сміятися, розкручуватися), надмірно- або ускладнено-інтенсивної (вимальовувати, забрехатися, зальопатися) та ін.<ref name="Pliushch"/>

====Романські мови====
У [[Романські мови|романських мовах]] зростає тенденція до синтетичного вираження родів дії. Так, у [[Французька мова|французькій мові]], окрім успадкованих від [[Латина|латини]] засобів, використовують ''-et'' для фреквентативу-дімінутиву (''craquer'' „тріскати“ – ''craqu-et-er'' „потріскувати“), ''-el'' — для каузативу (''craqu-el-er'' „робити великим“), ''-ot'' — для фреквентативу-ітеративу (''siffler'' „свисвіти“ — ''siffl-ot-er'' „відсвистувати“), а в [[італійська мова|італійській]] ''-icchi'' та ''-acchi'' — для атенуативного значення (''dormire'' „спати“ – ''dormicchiare'' „дрімати“, ''bruciare'' „палити“ – ''bruciacchiare'' „запалити“).

===Неіндоєвропейські мови===
====Китайська мова====
Оскільки [[китайська мова]] належить до ізолятивних мов, дієслова набувають додаткових значень не завдяки флексіям, а за допомогою службових слів (складів), які вживають після дієслова з основним лексичним значенням і які не можна класифікувати як окрему лексему. У китайській мові відсутні морфеми на позначення категорії часу, але наявні численні морфеми для позначення роду дії дієслова. Крім того, у китайській іменники та прикметники можна використовувати як дієслова, що збільшує значення категорії роду дії.

Приклади з [[путунхуа]]:
{| class="wikitable"
|- class="hintergrundfarbe6"
! Морфема
! Рід дії
! Приклад речення
! Транскрипція
! Переклад
|-
| ''le''
| перфектив-результатив
| 我當了兵.
| ''wǒ dāng le bīng''
| „я став солдатом (і я ним ще є)“
|-
| ''guo''
| перфектив "досвіду"
| 我當過兵.
| ''wǒ dāng guo bīng''
| „я вже (якось) був солдатом“
|-
| ''zhèngzài/zài''
| динамічний імперфектив<br />(прогресив)
| 我正在掛畫.
| ''wǒ zhèng zài guà huà''
| „я саме зараз вішаю картини“
|-
| ''zhe''
| статичний імперфектив<br />(дуратив)
| 牆上掛著一幅畫.
| ''qiáng shàng guà zhe yī fú huà''
| „картина висіла на стіні“
|}

Делімітативний вид виражається редуплікацією дієслова: 走 ''zǒu'' „йти“, 走走 ''zǒu zǒu'' „трошки прогулятися“.

====Японська мова====
Дієслівна система [[японська мова|японської мови]] дуже чітко розділяє перехідні та неперехідні діємлова, які формують пари та морфологічно (синтетично) походять один від одного. Семантично ці пари мають каузативне-некаузативне значення. Форма тривалої дії [[Неперехідні дієслова|неперехідних дієслів]] виражає дуративне значення, а в [[Перехідні дієслова|перехідних]] — прогресивне.

==Література ==
* Gerhard Helbig, Joachim Buscha: ''Deutsche Grammatik. Ein Handbuch für den Ausländerunterricht.'' 19. Auflage. Langenscheidt Verlag, 1999.
* Rolf Thieroff: ''Das finite Verb im Deutschen.'' Stauffenburg, Tübingen 1992, ISBN 3-86057-430-2.
* Hadumod Bußmann (Hrsg.) unter Mitarbeit von Hartmut Lauffer: ''Lexikon der Sprachwissenschaft.'' 4., durchgesehene und bibliographisch ergänzte Auflage. Kröner, Stuttgart 2008, ISBN 978-3-520-45204-7.
* Lutz Götze, Ernest W. B. Hess-Lüttich (Hrsg.): ''Wahring: Grammatik der deutschen Sprache.'' Bertelsmann Lexikon Institut, 2002, ISBN 3-577-10073-7.
* Manfred Krifka, Wolfgang Hock: [http://amor.cms.hu-berlin.de/~h2816i3x/Lehre/2002_HS_Aspekt/AspektBegriffsgeschichte.pdf ''Begriffsgeschichte Aspekt und Aktionsart.''] Materialsammlung zum Seminar „Aspekt und Zeitkonstitution“. Berlin 2002.
* Alexander P. D. Mourelatos: ''Events, Processes, and States.'' Linguistics and Philosophy 2 (1978) 415–434 by D. Reidel Publishing Company, Dordrecht, Holland.[http://anon.cs.rochester.edu/u/james/Papers/mourelatos78.pdf anon.cs.rochester.edu]
* Nathalie Nicolay: ''Aktionsarten im Deutschen: Prozessualität und Stativität.''(= Linguistische Arbeiten. Band 514). Walter de Gruyter, Berlin 2007, ISBN 978-3-11-092870-9.
* Bernard Comrie: ''Aspect. An Introduction To The Study Of Verbal Aspect And Related Problems.'' Cambridge University Press, Cambridge 1976, ISBN 0-521-21109-3.

==Джерела==
* Margarita Gaschkowa: [http://www.ilg.uni-stuttgart.de/Gaschkowa/publications/04.pdf ''Aktionsarten und ihre sprachlichen Ausdrucksmittel (am Beispiel der ingressiven und diminutiven Aktionsarten).''] Universität Stuttgart, S. 1–15.
* Sanja Glavina-Ivanus: [http://www.linse.uni-due.de/esel-seminararbeiten/articles/aspekte-und-aktionsarten-als-moeglichkeiten-zur-unterstuetzung-des-temporalen-ausdrucks-in-der-sprache.html ''Aspekte und Aktionsarten als Möglichkeiten zur Unterstützung des temporalen Ausdrucks in der Sprache.''] LINSE, Universität Essen (1997)
* Johannes Dölling: [http://home.uni-leipzig.de/doelling/veranstaltungen/verbsem1.pdf ''Einführung 1: Verbbedeutung, Aspekt, Ereignisstruktur.''] Universität Leipzig, WiSe 2011/12
* Benjamin Weitz: [http://www.coli.uni-saarland.de/courses/lexsem09/material/b_weitz.pdf ''Aspektklassen von Verben und ihre dekompositionelle Analyse.''] Universität Saarland, WS 09/10.
* Alla Paslawska, Arnim von Stechow: [http://www.sfs.uni-tuebingen.de/~astechow/Aufsaetze/Paslawska.visnyk.pdf ''Tempus-Aspekt-Aktionsarten-Architektur aus typologischer Sicht'']

==Посилання==
<references />

[[Категорія:Мовознавство]]
[[Категорія:Дієслово]]
[[Категорія:Граматичні категорії]]
[[Категорія:Граматичні види]]
[[Категорія:Семантика]]


text:
# Ласло Хазаї
Ласло Хазаї (нар. 14 червня 1953, Будапешт) – угорський шахіст і шаховий тренер (Старший тренер ФІДЕ від 2011 року), міжнародний майстер від 1977 року.

## Шахова кар'єра
Від середини 1970-х до середини 1980-х років належав до широкої когорти провідних угорських шахістів. Двічі (1977, 1980) представляв свою країну на командних чемпіонатах Європи, в обох випадках вигравши у командному заліку срібні медалі. Неодноразово брав участь у фіналі чемпіонату Угорщини, тричі посівши призові місця: 1986 року - друге, а в 1979 і 1980 роках - третє.
До його успіхів на міжнародних турнірах належать: поділив 1-ше місце в Йошагарді (1976, разом з Валентином Стойкою), посів 2-ге місце в Софії (1979, позаду Яна Плахетки), посів 2-ге місце в Кечкеметі (1983, позаду Геннадія Зайчика), посів 1-ше місце в Мариборі (1985, Меморіал Васі Пірца), поділив 3-тє місце у Врнячці-Бані (1985, позаду Мілана Матуловича і Петера Лукача), посів 1-ше місце в Еспоо (1988) і поділив 1-ше місце в Гельсінках (1989, разом з Антті Пихалою).
Найвищий рейтинг Ело в кар'єрі мав станом на 1 січня 1985 року, досягнувши 2480 очок ділив 8-10-те місце серед угорських шахістів.

title: Ласло Хазаї

wikitext:
{{Картка:Шахіст
 | ім'я               = Ласло Хазаї
 | оригінал імені     = {{угорське ім'я|Hazai László}}
 | зображення         = László Hazai 2013.jpg
 | підпис_зображення    = 2013 рік
 | розмір_зображення  =
 | дата_народження    = 14.06.1953
 | місце_народження   = [[Будапешт]]
 | дата_смерті        =
 | місце_смерті       =
 | національність     = {{HUN}}
 | титул              = [[Міжнародний майстер]] (1977)
 | теперішній_рейтинг = 2413 (травень 2017)
 | піковий_рейтинг    = 2480 (січень 1985)
 }}

'''Ласло Хазаї''' ({{н}} [[14 червня]] [[1953]], [[Будапешт]]) – [[Угорщина|угорський]] [[Шахи|шахіст]] і шаховий тренер (''Старший тренер ФІДЕ'' від 2011 року), [[міжнародний майстер]] від 1977 року.

== Шахова кар'єра ==
Від середини 1970-х до середини 1980-х років належав до широкої когорти провідних угорських шахістів. Двічі (1977, 1980) представляв свою країну на [[Командний чемпіонат Європи з шахів|командних чемпіонатах Європи]], в обох випадках вигравши у командному заліку срібні медалі<ref>{{Cite web |url=http://www.olimpbase.org/playerse/agoo2uid.html |title=OlimpBase |accessdate=3 квітня 2018 |archive-date=3 квітня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180403234910/http://www.olimpbase.org/playerse/agoo2uid.html }}</ref>. Неодноразово брав участь у фіналі [[Чемпіонат Угорщини з шахів|чемпіонату Угорщини]], тричі посівши призові місця: 1986 року - друге, а в 1979 і 1980 роках - третє.

До його успіхів на міжнародних турнірах належать: поділив 1-ше місце в [[Йошагард]]і (1976, разом з [[Валентин Стойка|Валентином Стойкою]]), посів 2-ге місце в [[Софія|Софії]] (1979, позаду [[Ян Плахетка|Яна Плахетки]]), посів 2-ге місце в [[Кечкемет]]і (1983, позаду [[Зайчик Геннадій Львович|Геннадія Зайчика]]), посів 1-ше місце в [[Марибор]]і (1985, [[Меморіал Васі Пірца]]), поділив 3-тє місце у [[Врнячка-Баня|Врнячці-Бані]] (1985, позаду [[Мілан Матулович|Мілана Матуловича]] і [[Лукач Петер|Петера Лукача]]), посів 1-ше місце в [[Еспоо]] (1988) і поділив 1-ше місце в [[Гельсінкі|Гельсінках]] (1989, разом з [[Антті Пихала|Антті Пихалою]]).

Найвищий [[рейтинг Ело]] в кар'єрі мав станом на 1 січня 1985 року, досягнувши 2480 очок ділив 8-10-те місце серед угорських шахістів<ref>{{Cite web |url=http://www.olimpbase.org/Elo/player/Hazai,%20Laszlo.html |title=FIDE rating history :: Hazai, Laszlo |accessdate=3 квітня 2018 |archive-date=26 травня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180526051805/http://www.olimpbase.org/Elo/player/Hazai,%20Laszlo.html }}</ref>.

== Примітки ==
{{примітки|2}}

== Джерела ==
* [[ChessBase]] Megabase 2007

== Посилання ==
{{Шахові посилання | ім'я = Ласло Хазаї
| fideId = 700177
| chessgamesId = 16179
| 365chess = Laszlo_Hazai
| olimp =
| olimp2 =
| olimp3 = agoo2uid}}

{{DEFAULTSORT:Хазаї Ласло}}
[[Категорія:Уродженці Будапешта]]
[[Категорія:Шахові тренери]]
[[Категорія:Угорські шахісти]]

title: Ласло Хазаї

Оригінал імені: Hazai László

Країна: Угорщина

Народження: 14 червня 1953 (71 рік) · Будапешт

Титул: Міжнародний майстер (1977)


text:
# Сокольники (гміна)
Гміна Сокольники (пол. Gmina Sokolniki) — сільська гміна у центральній Польщі. Належить до Верушовського повіту Лодзинського воєводства.
Станом на 31 грудня 2011 у гміні проживало 4883 особи.

## Площа
Згідно з даними за 2007 рік площа гміни становила 80.02 км², у тому числі:
- орні землі: 64.00%
- ліси: 31.00%

Таким чином, площа гміни становить 13.89% площі повіту.

## Населення
Станом на 31 грудня 2011:
| Опис     | Загалом | Загалом | Чоловіки | Чоловіки | Жінки | Жінки |
| -------- | ------- | ------- | -------- | -------- | ----- | ----- |
| одиниця  | осіб    | %       | осіб     | %        | осіб  | %     |
| все      | 4883    | 100     | 2422     | 49.60    | 2461  | 50.40 |
| міське   | 0       | 100     | 0        |          | 0     |       |
| сільське | 4883    | 100     | 2422     | 49.60    | 2461  | 50.40 |

## Сусідні гміни
Гміна Сокольники межує з такими гмінами: Біла, Верушув, Ґалевіце, Лютутув, Частари.

title: Сокольники (гміна)

wikitext:
{{Infobox Settlement
| name = Гміна Сокольники
| native_name = Gmina Sokolniki
| settlement_type = [[Гміна]]
| image_flag = POL gmina Sokolniki flag.svg
| image_shield = POL gmina Sokolniki COA.svg
| image_map =
| map_caption =
| image_map1 =
| map_caption1 =
| subdivision_type = Країна
| subdivision_name = {{POL}}
| subdivision_type1 = [[Воєводство]]
| subdivision_name1 = [[Лодзинське воєводство|Лодзинське]]
| subdivision_type2 = [[Повіт]]
| subdivision_name2 = [[Верушовський повіт|Верушовський]]
| area_total_km2 = 80.02
| population_total = 4883
| population_as_of = 31 грудня 2011
| population_footnotes = <ref name=population />
| seat =
| website = http://www.sokolniki.pl
}}
'''Гміна Сокольники''' ({{lang-pl|Gmina Sokolniki}}) — [[Сільська гміна|сільська]] [[гміна]] у центральній [[Польща|Польщі]]. Належить до [[Верушовський повіт|Верушовського повіту]] [[Лодзинське воєводство|Лодзинського воєводства]]<ref name="teryt">{{cite web|url=http://www.stat.gov.pl/broker/access/prefile/listPreFiles.jspa|title=Lista plików predefiniowanych|date=2012-05-09|publisher=[[Центральний статистичний офіс Польщі]]|language=пол.|accessdate=2012-09-23|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080917153422/http://www.stat.gov.pl/broker/access/prefile/listPreFiles.jspa|archivedate=2008-09-17|deadurl=yes}}</ref>.

Станом на 31 грудня 2011 у гміні проживало 4883 особи<ref name=population>{{cite web|url=http://www.stat.gov.pl/gus/5840_13211_PLK_HTML.htm|title=Ludnosc w gminach wedlug stanu w dniu 31.12.2011 r.|date=2012-08-13|publisher=[[Центральний статистичний офіс Польщі]]|language=пол.|trans_title=Населення у гмінах станом на 31.12.2011|format=XLS|accessdate=2012-10-07|archiveurl=https://www.webcitation.org/6HdSniVGY?url=http://www.stat.gov.pl/gus/5840_13211_PLK_HTML.htm|archivedate=25.06.2013|deadurl=yes}}</ref>.

== Площа ==
Згідно з даними за 2007 рік площа гміни становила 80.02 км², у тому числі<ref name=regioset>{{cite web|url=http://www.regioset.pl/gazeta.php?choice=873|title=Gmina Sokolniki|publisher=REGIOset.pl|language=пол.|accessdate=2012-10-07|archiveurl=https://www.webcitation.org/6Irfu0kYL?url=http://www.regioset.pl/gazeta.php?choice=873|archivedate=2013-08-14|deadurl=no}}</ref>:
* орні землі: 64.00%
* ліси: 31.00%

Таким чином, площа гміни становить 13.89% площі повіту.

== Населення ==
Станом на 31 грудня 2011<ref name=population />:
{| class="wikitable"
!Опис || colspan=2|Загалом || colspan=2|Чоловіки || colspan=2|Жінки
|-
|одиниця || осіб || % || осіб || % || осіб || %
|--
|все || '''4883''' || 100 || 2422 || 49.60 || 2461 || 50.40
|--
|міське || 0 || 100 || 0 ||  || 0 ||
|--
|сільське || 4883 || 100 || 2422 || 49.60 || 2461 || 50.40
|}

== Сусідні гміни ==
Гміна Сокольники межує з такими гмінами: [[Біла (гміна, Велюнський повіт)|Біла]], [[Верушув (гміна)|Верушув]], [[Ґалевиці (гміна)|Ґалевіце]], [[Лютутув (гміна)|Лютутув]], [[Частари (гміна)|Частари]].

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Верушовський повіт}}
{{Гміна Сокольники}}

{{Портали|Польща|Географія}}

[[Категорія:Гміни Лодзинського воєводства|Сокольники]]
[[Категорія:Верушовський повіт|Сокольники]]

title: — Гміна —

· Прапор: · Герб

Країна: Польща

Воєводство: Лодзинське

Повіт: Верушовський

— Гміна —:
Площа
Населення (31 грудня 2011)
Вебсайт: http://www.sokolniki.pl


text:
# Великі Могильці
Великі Могильці (рос. Большие Могильцы) — присілок в Балахнинському районі Нижньогородської області Російської Федерації.
Населення становить 119 осіб. Входить до складу муніципального утворення Кочергинська сільрада.

## Історія
Від 2009 року входить до складу муніципального утворення Кочергинська сільрада.

## Населення
| 2002 | 2010 |
| ---- | ---- |
| 107  | ↗119 |

title: Великі Могильці

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Великі Могильці
|назва ін.       = Большие Могильцы
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Нижньогородська область]]
|район           = [[Балахнинський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Кочергинська сільрада]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{збільшення}} 119
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Нижньогородська область
}}
'''Великі Могильці''' ({{lang-ru|Большие Могильцы}}) — [[присілок]] в [[Балахнинський район|Балахнинському районі]] [[Нижньогородська область|Нижньогородської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 119 осіб. Входить до складу муніципального утворення [[Кочергинська сільрада]].

== Історія ==

Від 2009 року входить до складу муніципального утворення Кочергинська сільрада<ref>{{Cite web |url=http://docs.cntd.ru/document/465518568 |title=Реестр административно-территориальных образований, городских и сельских населённых пунктов Нижегородской области |access-date=2019-10-25 |archive-date=2019-10-21 |archive-url=https://web.archive.org/web/20191021153124/http://docs.cntd.ru/document/465518568 |deadlink=no }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Большие Могильцы }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Балахнинський район}}
{{Russia-geo-stub}}
{{Портали|Географія|Росія}}
[[Категорія:Населені пункти Балахнинського району]]

title: присілок Великі Могильці

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Нижньогородська область

Муніципальний район: Балахнинський район

Поселення: Кочергинська сільрада

title: Основні дані

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Великі Могильці · Великі Могильці


text:
# Бялобжеги (гміна, Ланьцутський повіт)
Гміна Бялобжеги (пол. Gmina Białobrzegi) — сільська гміна у східній Польщі. Належить до Ланьцутського повіту Підкарпатського воєводства.
Станом на 31 грудня 2011 у гміні проживало 8374 особи.

## Територія
Згідно з даними за 2007 рік площа гміни становила 56.13 км², у тому числі:
- орні землі: 73.00 %
- ліси: 14.00 %

Таким чином, площа гміни становить 12.42 % площі повіту.

## Населення
Станом на 31 грудня 2011:
| Опис     | Загалом | Загалом | Чоловіки | Чоловіки | Жінки | Жінки |
| -------- | ------- | ------- | -------- | -------- | ----- | ----- |
| одиниця  | осіб    | %       | осіб     | %        | осіб  | %     |
| все      | 8374    | 100     | 4146     | 49.51    | 4228  | 50.49 |
| міське   | 0       | 100     | 0        |          | 0     |       |
| сільське | 8374    | 100     | 4146     | 49.51    | 4228  | 50.49 |

## Сусідні гміни
Гміна Бялобжеги межує з такими гмінами: Гродзисько-Дольне, Жолиня, Ланьцут, Ланьцут, Переворськ, Триньча, Чарна.

title: Бялобжеги (гміна, Ланьцутський повіт)

wikitext:
{{Infobox Settlement
| name = Гміна Бялобжеги
| native_name = Gmina Białobrzegi
| settlement_type = [[Гміна]]
| image_flag =
| image_shield = POL gmina Białobrzegi (powiat łańcucki) COA.svg
| image_map =
| map_caption =
| image_map1 =
| map_caption1 =
| subdivision_type = Країна
| subdivision_name = {{POL}}
| subdivision_type1 = [[Воєводство]]
| subdivision_name1 = [[Підкарпатське воєводство|Підкарпатське]]
| subdivision_type2 = [[Повіт]]
| subdivision_name2 = [[Ланьцутський повіт|Ланьцутський]]
| area_total_km2 = 56.13
| population_total = 8374
| population_as_of = 31 грудня 2011
| population_footnotes =<ref name=population />
| population_density_km2 = auto
| seat =
| website = http://www.bial.regiony.pl/
}}
'''Гміна Бялобжеги''' ({{lang-pl|Gmina Białobrzegi}}) — [[Сільська гміна|сільська]] [[гміна]] у східній [[Польща|Польщі]]. Належить до [[Ланьцутський повіт|Ланьцутського повіту]] [[Підкарпатське воєводство|Підкарпатського воєводства]]<ref name="teryt">{{cite web|url=http://www.stat.gov.pl/broker/access/prefile/listPreFiles.jspa|title=Lista plików predefiniowanych|date=2012-05-09|publisher=[[Центральний статистичний офіс Польщі]]|language=пол.|accessdate=2012-09-23|archiveurl=https://web.archive.org/web/20080917153422/http://www.stat.gov.pl/broker/access/prefile/listPreFiles.jspa|archivedate=2008-09-17|deadurl=yes}}</ref>.

Станом на 31 грудня 2011 у гміні проживало 8374 особи<ref name=population>{{cite web|url=http://www.stat.gov.pl/gus/5840_13211_PLK_HTML.htm|title=Ludnosc w gminach wedlug stanu w dniu 31.12.2011 r.|date=2012-08-13|publisher=[[Центральний статистичний офіс Польщі]]|language=пол.|trans_title=Населення у гмінах станом на 31.12.2011|format=XLS|accessdate=2012-10-07|archiveurl=https://www.webcitation.org/6HdSniVGY?url=http://www.stat.gov.pl/gus/5840_13211_PLK_HTML.htm|archivedate=25.06.2013|deadurl=yes}}</ref>.

== Територія ==
Згідно з даними за 2007 рік площа гміни становила 56.13 км², у тому числі<ref name=regioset>{{cite web|url=http://www.regioset.pl/gazeta.php?choice=1634|title=Gmina Białobrzegi|publisher=REGIOset.pl|language=пол.|accessdate=2012-10-07|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160305012758/http://www.regioset.pl/gazeta.php?choice=1634|archivedate=2016-03-05|deadurl=yes}}</ref>:
* орні землі: 73.00 %
* ліси: 14.00 %

Таким чином, площа гміни становить 12.42 % площі повіту.

== Населення ==
Станом на 31 грудня 2011<ref name=population />:
{| class="wikitable"
!Опис || colspan=2|Загалом || colspan=2|Чоловіки || colspan=2|Жінки
|-
|одиниця || осіб || % || осіб || % || осіб || %
|--
|все || '''8374''' || 100 || 4146 || 49.51 || 4228 || 50.49
|--
|міське || 0 || 100 || 0 ||  || 0 ||
|--
|сільське || 8374 || 100 || 4146 || 49.51 || 4228 || 50.49
|}

== Сусідні гміни ==
Гміна Бялобжеги межує з такими гмінами: [[Гродзисько-Дольне (гміна)|Гродзисько-Дольне]], [[Жолиня (гміна)|Жолиня]], [[Ланьцут (гміна)|Ланьцут]], [[Ланьцут]], [[Переворськ (гміна)|Переворськ]], [[Триньча (гміна)|Триньча]], [[Чорна (гміна, Ланьцутський повіт)|Чарна]].

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Ланьцутський повіт}}
{{Гміна Білобжеґі (Ланьцутський повіт)}}

{{Портали|Польща|Географія}}

[[Категорія:Гміни Підкарпатського воєводства|Білобжеґі]]
[[Категорія:Ланьцутський повіт|Білобжеґі]]

title: — Гміна —

Воєводство: Підкарпатське

Повіт: Ланьцутський

— Гміна —:
Площа
Населення (31 грудня 2011)
Вебсайт: http://www.bial.regiony.pl/


text:
# Кут повороту растру
Кут повороту растру — кут, на який необхідно повертати проєкційний або контактний растри, а також растрові структури при електронному раструванні, що використовують для растрування зображень різних фарб у видавничих системах із метою мінімізації муару на відбитках. Кут повороту растру відраховують від вертикалі зображення оригіналу.
Для однофарбових зображень кут повороту растру складає 450; при тріадному друці найпоширеніші кути для повороту растру- 450 (для чорної), 750 (для пурпурової), 1350(для блакитної), і 00 (для жовтої) фарби.

title: Кут повороту растру

wikitext:
'''Кут повороту растру''' — [[кут]], на який необхідно повертати проєкційний або контактний растри, а також растрові структури при електронному раструванні, що використовують для растрування зображень різних фарб у видавничих системах із метою мінімізації [[муар]]у на відбитках. Кут повороту растру відраховують від вертикалі зображення оригіналу.

Для однофарбових зображень кут повороту растру складає 450; при тріадному друці найпоширеніші кути для повороту растру- 450 (для чорної), 750 (для пурпурової), 1350(для блакитної), і 00 (для жовтої) фарби.

== Література ==
Книгознавство. Термінологічний словник (редакційно- видавнича справа, журналістика, поліграфія, видавничий бізнес, інформаційно-бібліотечна діяльність): навчальне видання / за загал. ред. В. О. Жадька.-К. : ВПК « Експрес- Поліграф»,2012.-304 с.
{{Ізольована стаття}}
[[Категорія:Поліграфія]]


text:
# Білявський (герб)
Білявський — український та польський шляхетський герб, підтверджений австрійською владою після поділу Речі Посполитої.

## Опис герба
Щит розділений лівим золотим скосом. Зліва-вгорі, у червоному полі, срібне перо по діагоналі перехрещується зі срібним мечем із золотим руків'ям.
У другому, справа-нижньому, блакитному полі, з-за срібних гір визирає золоте сонечко.
На нашоломнику: червона троянда із золотим центром і зеленим листям між двома крилами орла; зправа з червоно-білою смугою, лзіва з золото-синьою смугою.
Намет праворуч червоний, обшитий сріблом, а ліворуч синій, обшитий золотом.
Герб належав роду Білявських.

Герб також був підтверджений підполковнику Йосипу Білявському, разом із шляхетським титулом (Edler von) і додаванням до прізвища von Tarnowród, у Галичині в 1917 році.

title: Білявський (герб)

wikitext:
[[Файл:POL COA Bielawski.svg|right|200px|герб Білявських]]
'''Білявський''' — український та польський шляхетський герб, підтверджений австрійською владою після [[Перший поділ Речі Посполитої|поділу Речі Посполитої]].

== Опис герба ==
Щит розділений лівим золотим скосом. Зліва-вгорі, у червоному полі, срібне перо по діагоналі перехрещується зі срібним мечем із золотим руків'ям.

У другому, справа-нижньому, блакитному полі, з-за срібних гір визирає золоте сонечко.

На [[Нашоломник|нашоломнику]]: червона троянда із золотим центром і зеленим листям між двома крилами орла; зправа з червоно-білою смугою, лзіва з золото-синьою смугою.

[[Намет (геральдика)|Намет]] праворуч червоний, обшитий сріблом, а ліворуч синій, обшитий золотом.

Герб належав роду Білявських.<br/>
Герб також був підтверджений підполковнику Йосипу Білявському, разом із шляхетським титулом (Edler von) і додаванням до прізвища von Tarnowród, у Галичині в 1917 році.

== Джерела ==
* Tadeusz Gajl: Herbarz polski od średniowiecza do XX wieku : ponad 4500 herbów szlacheckich 37 tysięcy nazwisk 55 tysięcy rodów. L&L, 2007. ISBN 978-83-60597-10-1.

[[Категорія:Українські родові герби]]
[[Категорія:Польські родові герби]]


text:
# Гута-Древняна
Гута-Древняна (пол. Huta Drewniana) — село в Польщі, у гміні Кобелі-Великі Радомщанського повіту Лодзинського воєводства.
Населення — 254 особи (2011).
У 1975—1998 роках село належало до Пйотрковського воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 126     | 23                 | 91               | 12                   |
| Жінки    | 128     | 26                 | 69               | 33                   |
| Разом    | 254     | 49                 | 160              | 45                   |

title: Гута-Древняна

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Гута-Древняна
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Huta Drewniana}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Лодзинське воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Радомщанський повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Гміна Кобеле-Вельке{{!}}Кобеле-Вельке
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     = 243
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 254
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 44
|поштовий індекс        = 97-524
|автомобільний код      = ERA
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0542920
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
'''Гута-Древняна''' ({{lang-pl|Huta Drewniana}}) — [[село]] в [[Польща|Польщі]], у [[Кобелі-Великі (гміна)|гміні Кобелі-Великі]] [[Радомщанський повіт|Радомщанського повіту]] [[Лодзинське воєводство|Лодзинського воєводства]].
Населення — {{formatnum:254}} {{МНОЖИНА:254|особа|особи|осіб}} (2011){{R|nsp}}.

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975—1998 роках]] село належало до [[Пйотрковське воєводство|Пйотрковського воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=126 |ЧолПре=23 |ЧолПрац=91 |ЧолПост=12
|Жін=128 |ЖінПре=26 |ЖінПрац=69 |ЖінПост=33
|Разом=254 |РазомПре=49 |РазомПрац=160 |РазомПост=45
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=
<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>
}}
{{Портал|Польща}}
{{Гміна Кобеле-Вельке}}
{{Lodz-geo-stub}}

[[Категорія:Села Радомщанського повіту]]

title: Країна

Воєводство: Лодзинське воєводство

Повіт: Радомщанський повіт

Гміна: Кобеле-Вельке

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: ERA

OSM: ↑2435147 ·R (Ґміна Кобеле-Вельке)


text:
# Трейнер (Пенсільванія)
Трейнер (англ. Trainer) — місто (англ. borough) в США, в окрузі Делавер штату Пенсільванія. Населення — 1976 осіб (2020).

## Географія
Трейнер розташований за координатами 39°49′26″ пн. ш. 75°24′17″ зх. д. / 39.82389° пн. ш. 75.40472° зх. д. (39.823981, -75.404753).  За даними Бюро перепису населення США в 2010 році місто мало площу 3,56 км², з яких 2,74 км² — суходіл та 0,82 км² — водойми.

## Демографія
Згідно з переписом 2010 року, у селищі мешкало 1828 осіб у 625 домогосподарствах у складі 466 родин. Густота населення становила 513 осіб/км².  Було 667 помешкань (187/км²).
Расовий склад населення:
| - 76,4 % — білих - 18,9 % — чорних або афроамериканців - 0,5 % — азіатів - 0,3 % — корінних американців - 1,7 % — осіб інших рас |

До двох чи більше рас належало 2,2 %. Частка іспаномовних становила 5,5 % від усіх жителів.
За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 28,0 % — особи молодші 18 років, 60,8 % — особи у віці 18—64 років, 11,2 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 33,2 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 92,2 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 90,9 чоловіків також старших 18 років.
Середній дохід на одне домашнє господарство  становив 58 282 долари США (медіана — 42 500), а середній дохід на одну сім'ю — 59 862 долари (медіана — 48 854). Медіана доходів становила 41 944 долари для чоловіків та 27 321 долар для жінок. За межею бідності перебувало 21,4 % осіб, у тому числі 30,4 % дітей у віці до 18 років та 4,3 % осіб у віці 65 років та старших.
Цивільне працевлаштоване населення становило 651 особа. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 20,1 %, виробництво — 14,4 %, будівництво — 10,9 %, роздрібна торгівля — 10,0 %.

title: Трейнер (Пенсільванія)

wikitext:
{{НП
|країна  = [[Сполучені Штати Америки|США]]
|статус  = місто
|українська назва   = Трейнер
|оригінальна назва  = {{lang-en|Trainer}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     = File:Trainer PA Delco United Methodist.JPG
|опис зображення= <!-- Trainer United Methodist Church -->
|вид регіону = Штат США{{!}}Штат
|регіон      = Пенсільванія
|вид району  = Округ (США){{!}}Округ
|район       = [[Делавер (округ, Пенсільванія)|Делавер]]
|вид общини  =
|община      =
|внутрішній поділ  =
|перша згадка      =
|попередні назви   =
|площа              = 3,56
|висота центру НП   = 21
|клімат             =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          =
|рік перепису       =
|густота населення  = 513,48
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           =
|DST                    =
|телефонний код         = 610 and 484
|поштовий індекс        = 19061
|автомобільний код      =
|вид ідентифікатора     = [[Федеральні стандарти обробки інформації|Код FIPS]]
|цифровий ідентифікатор = 4277288
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Трейнер''' ({{lang-en|Trainer}}) — місто ({{lang-en|borough}}) в [[Сполучені Штати Америки|США]], в окрузі [[Делавер (округ, Пенсільванія)|Делавер]] штату [[Пенсільванія]]. Населення — 1976 осіб (2020).

== Географія ==
Трейнер розташований за координатами {{Coord|39|49|26|N|75|24|17|W|type:city_region:US-DE}} (39.823981, -75.404753){{R|gazetteer2010}}.  За даними [[Бюро перепису населення США]] в 2010 році місто мало площу 3,56 км², з яких 2,74 км² — [[Суходіл (географія)|суходіл]] та 0,82 км² — [[водойма|водойми]].

== Демографія ==
{{USCensusPop
| align = left
| 1920 = 1367
| 1930 = 1648
| 1940 = 1716
| 1950 = 2001
| 1960 = 2358
| 1970 = 2336
| 1980 = 2056
| 1990 = 2271
| 2000 = 1901
| 2010 = 1828
| 2020 = 1976
| estyear =
| estimate =
| estref =
| footnote = Sources:<ref name="USDecennialCensus">{{cite web|title=Census of Population and Housing|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|publisher=U.S. Census Bureau|accessdate=11 грудня 2013|archive-date=12 травня 2015|archive-url=https://www.webcitation.org/6YSasqtfX?url=http://www.census.gov/prod/www/decennial.html}}</ref><ref name="GR2">{{cite web|url=http://factfinder2.census.gov|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=2008-01-31|title=American FactFinder|archive-date=11 вересня 2013|archive-url=https://web.archive.org/web/20130911234518/http://factfinder2.census.gov/}}</ref><ref name=CensusPopEst>{{cite web|title=Incorporated Places and Minor Civil Divisions Datasets: Subcounty Resident Population Estimates: 1 квітня 2010 to 1 липня 2012|url=https://www.census.gov/popest/data/cities/totals/2012/SUB-EST2012.html|work=Population Estimates|publisher=U.S. Census Bureau|accessdate=11 грудня 2013|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130611010502/http://www.census.gov/popest/data/cities/totals/2012/SUB-EST2012.html|archivedate=11 червня 2013}}</ref>
}}
Згідно з [[Перепис населення США (2010)|переписом 2010 року]]{{R|cen2010}}, у селищі мешкало {{formatnum:1828}} осіб у 625 домогосподарствах у складі 466 родин. [[Густота населення]] становила 513 осіб/км².  Було 667 помешкань (187/км²).

[[Раса|Расовий склад]] населення:
{| style="margin-top:-.7em; margin-bottom: -0.4em;"
|<!--Таблиця потрібна для правильного "прилягання" списку до таблиці населення за роками-->
* 76,4 % — [[Расовий склад США|білих]]
* 18,9 % — [[Расовий склад США|чорних]] або [[афроамериканці]]в
* 0,5 % — [[Американці азійського походження|азіатів]]
* 0,3 % — [[Корінні народи США|корінних американців]]
* 1,7 % — осіб інших рас
|}
До двох чи більше рас належало 2,2 %. Частка іспаномовних становила 5,5 % від усіх жителів.

За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 28,0 % — особи молодші 18 років, 60,8 % — особи у віці 18—64 років, 11,2 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 33,2 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 92,2 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 90,9 чоловіків також старших 18 років.

Середній дохід на одне домашнє господарство  становив {{formatnum:58282}} [[Долар США|долари США]] (медіана — {{formatnum:42500}}), а середній дохід на одну сім'ю — {{formatnum:59862}} долари (медіана — {{formatnum:48854}}). Медіана доходів становила {{formatnum:41944}} долари для чоловіків та {{formatnum:27321}} долар для жінок.{{R|fulltime2015USD|group="Прим."}} За межею бідності перебувало 21,4 % осіб, у тому числі 30,4 % дітей у віці до 18 років та 4,3 % осіб у віці 65 років та старших.

Цивільне працевлаштоване населення становило 651 особа. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 20,1 %, виробництво — 14,4 %, будівництво — 10,9 %, роздрібна торгівля — 10,0 %.

== Примітки ==
{{reflist|group="Прим."|refs=
<ref name=fulltime2015USD>Річний дохід на особу, яка працювала на повну ставку. Оцінка в доларах 2015 року.</ref>
}}

== Джерела ==
{{Портал|США}}
{{reflist
|refs=<ref name=cen2010>{{cite web|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=American FactFinder|archive-date=2015-01-08|archive-url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml}} {{Webarchive|url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml |date=2015-01-08 }}{{ref-en}}</ref>
<ref name=gazetteer2010>{{cite web|url={{US-census-gazetteer2010-url}}|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=Gazetteer}}{{ref-en}}</ref>
}}

{{Бібліоінформація}}
{{Делавер (округ, Пенсільванія)}}

[[Категорія:Містечка Пенсільванії]]
[[Категорія:Населені пункти округу Делавер (Пенсільванія)]]
[[Категорія:Населені пункти США, засновані 1919]]

title: сусідні нас. пункти

Країна: США

Штат: Пенсільванія

Округ: Делавер

Межує з: | Честер, Логан Тауншип, Маркус-Гук, Ловер-Чичестер Тауншип, Аппер-Чичестер Тауншип ? |

Голова: Marilyn Maherd

Густота населення: 513,48 осіб/км²