text:
# Галичина (поїзд № 141/142)
«Галичина́» — колишній нічний швидкий поїзд № 142Л/141П з групою фірмових вагонів 2-го класу Львівської залізниці сполученням Львів — Київ — Бахмут. Протяжність маршруту складала 1476 км.
На поїзд була можливість придбати електронний квиток.

## Історія
До 2012 року поїзд курсував під № 659/660. З 2012 року змінена нумерація поїзда на № 141/142. «Укрзалізницею» розглядалося питання скасування або зміни маршруту руху, що пояснювалось нерентабельністю та запуском поїздів категорії «Інтерсіті+». У лютому 2015 року «Укрзалізниця» повідомила про планову відміну цього поїзда, проте, в результаті численних звернень та скарг, скасувала своє рішення.
Донедавна від житомирського залізничного вокзалу курсував єдиний регіональний пасажирський поїзд до Одеси (призначався щороку з червня по жовтень під № 248/247. У травні 2018 року заступник міського голови Дмитро Ткачук повідомив, що неодноразові звернення виконавчих органів Житомирської міської ради, керівництва станції Житомир та Житомирської обласної державної адміністрації до АТ «Укрзалізниця» щодо відновлення курсування пасажирських поїздів сполученням Житомир — Харків, Житомир — Одеса, Житомир — Барановичі та Житомир — Львів, або запуску пасажирських поїздів через станцію Житомир результату не дали.
З 2013 року поїзд курсував у  спільному обігу з поїздом № 144/143 «Галичина» сполученням Івано-Франківськ — Київ.
20 лютого 2014 року поїзд був скасований на один день через погодні умови, ремонтні роботи та замінування.
З 23 по 26 грудня 2014 року, через ремонт залізничного мосту на перегоні Іваничі — Сокаль, курсував після станції Ковель маршрутом поїзда № 668/667 Ковель — Чернівці з прибуттям на станцію Львів о 06:20 (замість 04:38) і відправленням о 19:55 (замість 21:40).
З 13 грудня 2015 року назріла нестача вагонів, тому був призначений «Столичний експрес» № 768/767 сполученням Київ — Луцьк, який вже почав курсувати без групи вагонів безпересадкового сполучення № 68/67 «Київ-Експрес».
З 12 липня 2017 року поїзду призначена тарифна зупинка на станції Підзамче.
З 10 грудня 2017 до 8 грудня 2018 року курсував в спільному обігу з поїздом № 117/118 «Буковина» сполученням Чернівці — Київ.
З 10 грудня 2017 року змінено розклад руху з відправленням зі Львова о 16:20 (замість 21:46) і прибуттям до Києва о 04:46 (замість 10:28), що дало змогу жителям Волинської та Рівненської областей зручно діставатися до столиці.
З 9 грудня 2018 року змінено і подовжено маршрут руху поїзда від станції Київ-Пасажирський до станції Бахмут Донецької залізниці, що дало змогу прямого залізничного сполучення між Львовом, Володимиром, Ковелем, Рафалівкою, Коростенем, Житомиром, Києвом, Борисполем, Полтавою, Харковом, Ізюмом та Лиманом. Час в дорозі між Львом та Бахмутом складав близько 29 годин..
У 2018 році поїзд «Галичина» став найзбитковішим, що курсував у внутрішньому сполученні України, який приніс збиток у 118,1 млн ₴, наповненість складала — 90 %, при тому Львів залишається одним із найпопулярніших туристичних напрямків.
У 2019 році поїзд «Галичина» також був визнаний найзбитковішим, що курсував у внутрішньому сполученні України, який приніс вже збиток у 275,5 млн ₴, наповненість складала — 88 %. У травні 2019 році поїзд посів п'яте місце серед популярних поїздів.
З 17 березня по 12 листопада 2020 року рух поїзда було тимчасово скасовано через поширення пандемії COVID-19.
З 13 листопада 2020 року «Укрзалізниця» відновила курсування поїзда за маршрутом «Львів — Бахмут», який прямував через станцію Житомир, але замість щоденного курсування була зменшена періодичність курсування — 1 раз на 3 дні.
З 13 грудня 2020 року поїзду сполученням Львів — Бахмут змінено індекс із Ш на Л (бо такий індекс мав поїзд Львів — Маріуполь), а зворотно курсував і надалі з індексом П.
На початку травня 2021 року поїзд посідав друге місце популярності (перше місце посів поїзд № 46/45 «Ужгород»).
З 12 грудня 2021 року призначалася група вагонів поїзда № 114/113 за тим саме маршрутом, проте у Ковелі вагони формувалися/розформовувалися. Група вагонів поїзда № 114/113 курсувала через Ківерці, Луцьк, Рівне та Дубно.
Через бойові дії, внаслідок російського вторгнення в Україну, маршрут поїзда був скорочувався до станції Лозова. Через зменшенням попиту та низький пасажиропотік з Донбасу, з 20 квітня 2022 року поїзд № 142/141 сполученням Львів — Лозова зі Львова та з 21 квітня з Лозової був скасований.

### Зміни маршруту руху
22 квітня 2019 року маршрут руху поїзда скорочувався до станції Лиман Донецької залізниці.
З 1 травня по 27 травня 2019 року, через колійні роботи у напрямку Полтави, змінювався маршрут руху через станції Ніжин, Конотоп, Ворожба, Суми.
24 лютого 2020 року поїзду змінено маршрут руху через станції Конотоп, Суми.
13, 15 і 16 квітня 2021 року відбувалася зміна маршруту руху через станцію Здолбунів (відправлення зі Львова о 15:36), зворотно — о 03:32.
24 і 25 травня, а також 9, 11, 12, 14, 15, 17 червня 2021 року поїзд курсував через станції Лозова і Слов'янськ.

### Російське вторгнення в Україну
24 лютого 2022 року поїзду було змінено маршрут руху через станцію Здолбунів.
26 лютого 2022 року з міркувань безпеки поїзд був скасований з обох кінцевих станцій.
1 березня 2022 року, через російське вторгнення в Україну поїзду скорочувався маршрут руху до станції Лиман.
З 5 квітня 2022 року поїзд курсував до станції Лозова без заходу на станцію Харків-Пасажирський.

## Інформація про курсування
Поїзд курсував цілий рік і наразі тимчасово скасований. На маршруті руху зупинявся на 38 проміжних станціях.
| Розклад руху поїзда «Галичина» № 142/141 на 2021/2022 роки (з 12.12.2021) |                  |                     |              |                  |
| Час прибуття                                                              | Час відправлення | Станція             | Час прибуття | Час відправлення |
| —                                                                         | 14:15            | Львів               | 04:48        | —                |
| 14:27                                                                     | 14:29            | Підзамче            | 04:35        | 04:37            |
| 15:36                                                                     | 15:38            | Соснівка            | 03:25        | 03:27            |
| 16:05                                                                     | 16:07            | Червоноград         | 02:56        | 02:59            |
| 16:20                                                                     | 16:23            | Сокаль              | 02:40        | 02:43            |
| 16:48                                                                     | 16:51            | Іваничі             | 02:11        | 02:14            |
| 17:19                                                                     | 17:23            | Володимир           | 01:40        | 01:43            |
| 17:53                                                                     | 17:55            | Турійськ            | 01:08        | 01:10            |
| 18:22                                                                     | 18:42            | Ковель              | 00:22        | 00:42            |
| 19:35                                                                     | 19:38            | Маневичі            | 23:22        | 23:25            |
| 19:57                                                                     | 19:59            | Чарторийськ         | 23:01        | 23:03            |
| 20:04                                                                     | 20:05            | Вараш               | 22:54        | 22:55            |
| 20:13                                                                     | 20:16            | Рафалівка           | 22:44        | 22:47            |
| 20:38                                                                     | 20:41            | Антонівка           | 22:15        | 22:18            |
| 21:01                                                                     | 21:05            | Сарни               | 21:46        | 21:50            |
| 21:41                                                                     | 21:43            | Клесів              | 21:14        | 21:17            |
| 21:58                                                                     | 22:01            | Томашгород          | 20:57        | 21:00            |
| 22:14                                                                     | 22:17            | Рокитне-Волинське   | 20:40        | 20:42            |
| 22:30                                                                     | 22:32            | Остки               | 20:24        | 20:25            |
| 22:55                                                                     | 23:00            | Олевськ             | 20:01        | 20:03            |
| 23:40                                                                     | 23:42            | Білокоровичі        | 19:20        | 19:22            |
| 00:35                                                                     | 00:55            | Коростень           | 18:04        | 18:25            |
| 02:36                                                                     | 02:56            | Житомир             | 16:09        | 16:29            |
| 04:43                                                                     | 04:45            | Фастів I            | 14:28        | 14:30            |
| 05:40                                                                     | 06:23            | Київ-Пасажирський   | 13:09        | 13:34            |
| 06:42                                                                     | 06:46            | Дарниця             | 12:47        | 12:49            |
| 07:04                                                                     | 07:22            | Бориспіль           | 12:21        | 12:23            |
| 08:37                                                                     | 08:39            | Гребінка            | 10:33        | 10:50            |
| 09:11                                                                     | 09:13            | Лубни               | 09:54        | 09:56            |
| 10:12                                                                     | 10:14            | Миргород            | 08:58        | 09:06            |
| 10:37                                                                     | 10:39            | Яреськи             | 07:43        | 07:48            |
| 11:33                                                                     | 11:53            | Полтава-Київська    | 06:22        | 06:54            |
| 14:21                                                                     | 14:48            | Харків-Пасажирський | 03:36        | 04:01            |
| 16:01                                                                     | 16:02            | Балаклія            | 02:22        | 02:23            |
| 16:49                                                                     | 16:51            | Ізюм                | 01:36        | 01:38            |
| 17:16                                                                     | 17:18            | Святогірськ         | 01:00        | 01:03            |
| 17:47                                                                     | 17:50            | Лиман               | 00:25        | 00:30            |
| 18:12                                                                     | 18:14            | Сіверськ            | 00:01        | 00:03            |
| 18:30                                                                     | 18:32            | Сіль                | 23:40        | 23:42            |
| 18:55                                                                     | —                | Бахмут              | —            | 23:25            |

Актуальний розклад руху вказано у розділі «Розклад руху призначених поїздів» на офіційному вебсайті «Укрзалізниці».

## Склад поїзда
Поїзд формувався у вагонному депо ПКВЧД-8 станції Львів і знаходився до 2018 року у спільному обігу з поїздом № 144/143 «Галичина» сполученням Ворохта — Київ, що курсував через станцію Івано-Франківськ та з поїздом № 118/117 «Буковина» сполучення Чернівці — Київ через станцію Кам'янець-Подільський. Перед скасуванням знаходився в спільному обігу з поїздом № 114/113 Львів — Бахмут.
Поїзду зазвичай була встановлена схема з 7 фірмових вагонів різних класів комфортності:
- 2 плацкартних;
- 5 купейних[29].

Склад поїзда міг відрізнятися від наведеної в залежності від сезону (зима, літо). Актуальну схему на конкретну дату можна подивитися в розділі «Онлайн-резервування та придбання квитків» на офіційному вебсайті «Укрзалізниці».
Нумерація вагонів при відправлення зі Львова від локомотиву поїзда, з Бахмута — з хвоста поїзда, при відправлені і прибутті зі/на станцію Київ-Пасажирський нумерація вагонів зі східної сторони вокзалу. Зміна напрямків руху на станціях Коростень та Харків-Пасажирський.

## Події
19 лютого 2014 року було повідомлено про закладення вибухівки у складі поїзда. На станції Володимир-Волинський було евакуйовано понад 200 пасажирів. В результаті обстеження вибухівки не було виявлено, проте вилучена вонепальна зброя та набої.
24 листопада 2019 року на перегоні Сапіжанка — Добротвір о 15:33 під поїзд потрапила пенсіонерка міста Кам'янка-Бузька, яка загинула при справному переїзді, в результаті запізнення поїзда склало 01 год 06 хв., а приміського дизель-поїзда № 6306 сполученням Червоноград — Ковель» — 00 год 54 хв. відповідно.
Проти ночі з 11 на 12 лютого 2021 року трапилося одразу дві події затримки поїзда щонайменше на 5 годин. Одна з яких — пожежа тепловозу біля села Красносілка, інша — через погодні умови.
20 червня 2021 року, у Маневичах на переїзді, що знаходиться на вулиці Лоше трапилося аварія за участю мотоцикла та поїзда. Як стало відомо, під поїзд № 142 потрапив 17-річний юнак на мотоциклі. Локомотивна бригада здійснила екстрену зупинку, але зіткнення не вдалося оминути. Хлопець загинув на місці події.
11 жовтня 2021 року на дільниці Фастів I — Житомир, о 15:12, трапилась ДТП за участю комбайну. В результаті зіткнення були пошкоджені електровоз та 6 вагонів. Пасажири поїзда та локомотивна бригада не постраждали, а водій комбайну відмовився від шпиталізації. Пасажирський поїзд № 141 Бахмут — Львів вирушив із затримкою на 2 години 28 хвилин.

## Галерея
- Табличка вагону (2019)
- Рідкісне забарвлення вагону, якого з 2021 року немає

title: Галичина (поїзд № 141/142)

wikitext:
{{Otheruses|Галичина (значення)}}
{{Потяг
|Назва = Нічний швидкий поїзд № 142/141
«Галичина»
|Зображення = НШ Львів-Бахмут.png
|Коментар до зображення = Один з вагонів поїзда «Галичина»
|Номер потяга = '''142/141'''
|Маршрут = {{ПрапорТекст|Львів}} — {{ПрапорТекст|Бахмут}}
|Категорія = [[Нічний швидкий поїзд|нічний швидкий (НШ)]]
|Країни експлуатації = {{UKR}}
|Оператор = [[Укрзалізниця]]
[[Львівська залізниця]]
[[Південно-Західна залізниця]]
[[Південна залізниця]]
[[Донецька залізниця]]
|Відстань = 1468 км
|Швидкість =
|Час в дорозі = 28:40 / 29:32
|Країна виробництва = {{UKR}}
|Виробник =
|К-сть вагонів = 7
|Компонування вагонів = 1[[Плацкартний вагон|П]]+2[[Купе (вагон)|К]]+3[[Купе (вагон)|К]]+4[[Купе (вагон)|К]]+5[[Купе (вагон)|К]]+6[[Купе (вагон)|К]]+7[[Плацкартний вагон|П]]
|Місткість = 652 місць
|Роки курсування = курсував цілий рік до 21 квітня 2022 року
|Офіційний сайт =
|Категорія у Commons =
}}
'''«Галичина́»''' — колишній [[нічний швидкий поїзд]] № 142Л/141П з групою [[Фірмовий пасажирський поїзд|фірмових]] вагонів 2-го класу [[Львівська залізниця|Львівської залізниці]] сполученням [[Львів (станція)|Львів]] — [[Київ-Пасажирський|Київ]] — [[Бахмут (станція)|Бахмут]]. Протяжність маршруту складала 1476 км.

На поїзд була можливість придбати [[Електронний квиток (залізниця)|електронний квиток]]<ref>{{Cite web|url=http://www.uz.gov.ua/passengers/reservation_purchase_travel_documents/ |title=Резервування / придбання проїзних документів на сайті «Укрзалізниці»|accessdate=27 грудня 2017|archive-date=6 червня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170606013715/http://uz.gov.ua/passengers/reservation_purchase_travel_documents/}}</ref>.

== Історія ==
{| {{Railway line header}}
{{BS-header|Маршрут поїзда «Галичина» № 142/141||blue|yellow}}
{{BS-table}}
{{BS2||KBHFa|0|'''[[Львів (станція)|Львів]]'''}}
{{BS2||HST|7|'''{{ст.|Підзамче}}'''}}
{{BS2||HST|74|'''{{ст.|Соснівка}}'''}}
{{BS2||HST|88|'''{{ст.|Червоноград}}'''}}
{{BS2||HST|96|'''{{ст.|Сокаль}}'''}}
{{BS2||HST|112|'''{{ст.|Іваничі}}'''}}
{{BS2||HST|138|'''[[Володимир (станція)|Володимир]]'''}}
{{BS2||HST|167|'''[[Турійськ (станція)|Турійськ]]'''}}
{{BS2||BHF|191|'''[[Ковель (станція)|Ковель]]'''}}
{{BS2||HST|253|'''[[Маневичі (станція)|Маневичі]]'''}}
{{BS2||HST|274|'''[[Чарторийськ (станція)|Чарторийськ]]'''}}
{{BS2||HST|277|'''[[Вараш (зупинний пункт)|Вараш]]'''}}
{{BS2||HST|287|'''[[Рафалівка (станція)|Рафалівка]]'''}}
{{BS2||HST|310|'''[[Антонівка (станція)|Антонівка]]'''}}
{{BS2||HST|333|'''[[Сарни (станція)|Сарни]]'''}}
{{BS2||HST|355|'''[[Клесів (станція)|Клесів]]'''}}
{{BS2||HST|368|'''[[Томашгород (станція)|Томашгород]]'''}}
{{BS2||HST|379|'''[[Рокитне-Волинське]]'''}}
{{BS2||HST|390|'''[[Остки (станція)|Остки]]'''}}
{{BS2||HST|410|'''[[Олевськ (станція)|Олевськ]]'''}}
{{BS2||HST|443|'''[[Білокоровичі (станція)|Білокоровичі]]'''}}
{{BS2||HST|488|'''[[Коростень (станція)|Коростень]]'''}}
{{BS2||BHF|570|'''[[Житомир (станція)|Житомир]]'''}}
{{BS2||HST|671|'''[[Фастів I]]'''}}
{{BS2||BHF|735|'''[[Київ-Пасажирський]]'''}}
{{BS2||HST|749|'''[[Дарниця (залізнична станція)|Дарниця]]'''}}
{{BS2||HST|774|'''[[Бориспіль (станція)|Бориспіль]]'''}}
{{BS2||HST|885|'''[[Гребінка (станція)|Гребінка]]'''}}
{{BS2||HST|927|'''{{ст.|Лубни}}'''}}
{{BS2||HST|983|'''{{ст.|Миргород}}'''}}
{{BS2||HST|1010|'''{{ст.|Яреськи}}'''}}
{{BS2||HST|1070|'''[[Полтава-Київська]]'''}}
{{BS2||BHF|1224|'''[[Харків-Пасажирський]]'''}}
{{BS2||HST|1360|'''{{ст.|Ізюм}}'''}}
{{BS2||HST|1385|'''{{ст.|Святогірськ}}'''}}
{{BS2||HST|1409|'''[[Лиман (станція, Донецька залізниця)|Лиман]]'''}}
{{BS2||HST|1433|'''{{ст.|Сіверськ}}'''}}
{{BS2||HST|1452|'''[[Сіль (станція)|Сіль]]'''}}
{{BS2||KBHFe|1468|'''[[Бахмут (станція)|Бахмут]]'''}}
|}
|}
До [[2012]] року поїзд курсував під № 659/660. З [[2012]] року змінена нумерація поїзда на № 141/142. «[[Укрзалізниця|Укрзалізницею]]» розглядалося питання скасування або зміни маршруту руху, що пояснювалось нерентабельністю та запуском поїздів категорії «[[Інтерсіті+]]». У лютому [[2015]] року «Укрзалізниця» повідомила про планову відміну цього поїзда, проте, в результаті численних звернень та скарг, скасувала своє рішення<ref>{{Cite web|url=https://volodymyrets.city/read/rayon/15969/marshrut-edinogo-potyagu-yakij-ide-cherez-rafalivku-do-kieva-i-lvova-u-2019-prodovzhat-do-donechchini|title=Маршрут єдиного поїзда, який пролягає через Володимир, Рафалівку до Києва і Львова, у 2019 році подовжать до Донеччини |accessdate=6 січня 2019|archive-date=7 січня 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190107085200/https://volodymyrets.city/read/rayon/15969/marshrut-edinogo-potyagu-yakij-ide-cherez-rafalivku-do-kieva-i-lvova-u-2019-prodovzhat-do-donechchini }}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/397389/ |title=Поїзд № 141/142 Київ — Львів курсуватиме, як і раніше|accessdate=16 січня 2021|archive-date=1 березня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190301093432/http://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/397389/}}</ref>.

Донедавна від [[Житомир (станція)|житомирського]] залізничного вокзалу курсував єдиний регіональний пасажирський поїзд до [[Одеса|Одеси]] (призначався щороку з червня по жовтень під № 248/247. У травні [[2018]] року заступник міського голови Дмитро Ткачук повідомив, що неодноразові звернення виконавчих органів [[Житомирська міська рада|Житомирської міської ради]], керівництва станції {{ст.|Житомир}} та [[Житомирська обласна державна адміністрація|Житомирської обласної державної адміністрації]] до АТ «Укрзалізниця» щодо відновлення курсування пасажирських поїздів сполученням [[Житомир]] — [[Харків]], [[Житомир]] — [[Одеса]], [[Житомир]] — [[Барановичі]] та [[Житомир]] — [[Львів]], або запуску пасажирських поїздів через станцію [[Житомир (станція)|Житомир]] результату не дали<ref>{{Cite web|url=https://www.zhitomir.info/news_179864.html|title=Перший прямий рейс пасажирського поїзда «Бахмут — Львів» через Житомир: ціни на квитки та відгуки пасажирів|website=zhitomir.info|date=2018-12-11|accessdate=2019-01-06|archive-date=2019-01-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20190107072048/https://www.zhitomir.info/news_179864.html}}</ref>.

З [[2013]] року поїзд курсував у  спільному обігу з поїздом № 144/143 [[Галичина (поїзд № 144/143)|«Галичина»]] сполученням [[Івано-Франківськ (станція)|Івано-Франківськ]] — [[Київ-Пасажирський|Київ]]<ref>{{Cite web|title=Львівська залізниця змінила графік руху поїздів на 2013—2014 роки|url=https://news.dtkt.ua/ru/society/community/23808|website=news.dtkt.ua|accessdate=2021-05-23|language=ru|archive-date=23 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210523063910/https://news.dtkt.ua/ru/society/community/23808}}</ref>.

[[20 лютого]] [[2014]] року поїзд був скасований на один день через погодні умови, ремонтні роботи та замінування<ref>{{Cite web|title=Рух поїздів зі Львова до Києва припинено|url=https://vesti.ua/lvov/38401-dvizhenie-poezdov-iz-lvova-v-kiev-prekraweno|website=vesti.ua|date=2014-02-19|accessdate=2020-12-28|language=ru|archive-date=15 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220215011652/https://vesti.ua/lvov/38401-dvizhenie-poezdov-iz-lvova-v-kiev-prekraweno}}</ref>.

З [[23 грудня|23]] по [[26 грудня]] [[2014]] року, через ремонт залізничного мосту на перегоні [[Іваничі (станція)|Іваничі]] — [[Сокаль (станція)|Сокаль]], курсував після станції [[Ковель (станція)|Ковель]] маршрутом поїзда № 668/667 [[Ковель (станція)|Ковель]] — [[Чернівці (станція)|Чернівці]] з прибуттям на станцію Львів о 06:20 (замість 04:38) і відправленням о 19:55 (замість 21:40)<ref>{{Cite web|title=Львівська залізниця на три дні змінила маршрут шести поїздів|url=http://tvoemisto.tv/news/lvivska_zaliznytsya_na_try_dni_zminyla_marshrut_shesty_potyagiv_67944.html|website=tvoemisto.tv|accessdate=2020-12-10|archive-date=14 лютого 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200214220216/http://tvoemisto.tv/news/lvivska_zaliznytsya_na_try_dni_zminyla_marshrut_shesty_potyagiv_67944.html}}</ref>.

З [[13 грудня]] [[2015]] року назріла нестача вагонів, тому був призначений «<nowiki/>[[Столичний експрес (Київ — Луцьк)|Столичний експрес]]<nowiki/>» № 768/767 сполученням [[Київ-Пасажирський|Київ]] — [[Луцьк (станція)|Луцьк]], який вже почав курсувати без групи [[Вагон безпересадкового сполучення|вагонів безпересадкового сполучення]] № 68/67 «<nowiki/>[[Київ-Експрес (поїзд)|Київ-Експрес]]<nowiki/>».

З [[12 липня]] [[2017]] року поїзду призначена тарифна зупинка на станції [[Підзамче (станція)|Підзамче]]<ref>{{Cite web|title=З липня 7 поїздів зупинятимуться на станції Підзамче|url=https://tvoemisto.tv/news/z_chervnya_7_poizdiv_zupynyatymutsya_na_stantsii_pidzamche_85905.html|website=tvoemisto.tv|accessdate=2022-10-28}}</ref>.

З [[10 грудня]] [[2017]] до [[8 грудня]] [[2018]] року курсував в спільному обігу з поїздом № 117/118 «[[Буковина (поїзд)|Буковина]]» сполученням [[Чернівці (станція)|Чернівці]] — [[Київ]].

З [[10 грудня]] [[2017]] року змінено розклад руху з відправленням зі [[Львів (станція)|Львова]] о 16:20 (замість 21:46) і прибуттям до [[Київ-Пасажирський|Києва]] о 04:46 (замість 10:28), що дало змогу жителям [[Волинська область|Волинської]] та [[Рівненська область|Рівненської]] областей зручно діставатися до столиці<ref>{{Cite web|title=Змінився розклад руху поїзда Львів — Київ, який курсує через Іваничі|url=http://bug.org.ua/news/ivanychi/zminyvsya-rozklad-ruhu-potyahu-lviv-kyjiv-yakyj-kursuje-cherez-ivanychi-202091/|website=БУГ — інформаційний сайт Західної Волині|date=2017-12-14|accessdate=2020-12-30|language=uk|archive-date=18 листопада 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191118195847/http://bug.org.ua/news/ivanychi/zminyvsya-rozklad-ruhu-potyahu-lviv-kyjiv-yakyj-kursuje-cherez-ivanychi-202091/}}</ref>.

З [[9 грудня]] [[2018]] року змінено і подовжено маршрут руху поїзда від станції [[Київ-Пасажирський]] до станції {{ст.|Бахмут}} [[Донецька залізниця|Донецької залізниці]], що дало змогу прямого залізничного сполучення між [[Львів (станція)|Львовом]], [[Володимир (станція)|Володимиром]], [[Ковель (станція)|Ковелем]], [[Рафалівка (станція)|Рафалівкою]], [[Коростень (станція)|Коростенем]], [[Житомир (станція)|Житомиром]], [[Київ-Пасажирський|Києвом]], [[Бориспіль (станція)|Борисполем]], [[Полтава|Полтавою]], [[Харків|Харковом]], [[Ізюм (станція)|Ізюмом]] та [[Лиман (станція, Донецька залізниця)|Лиманом]]. Час в дорозі між Львом та Бахмутом складав близько 29 годин<ref>{{Cite web|url=https://lviv.vgorode.ua/news/sobytyia/380521-zbyraisia-u-podorozh-zi-lvova-zapustiat-novyi-potiah|title=Збирайся у подорож: зі Львова запустять новий поїзд|website=lviv.vgorode.ua|accessdate=2019-01-06|archive-date=2019-01-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20190107015810/https://lviv.vgorode.ua/news/sobytyia/380521-zbyraisia-u-podorozh-zi-lvova-zapustiat-novyi-potiah}} // lviv.vgorode.ua, 2018-11-23</ref>.<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=Eg7h9P7djDU Перший поїзд з Галичини до Бахмута]</ref><ref>[https://www.unian.net/tourism/news/10364409-uz-v-novom-grafike-dvizheniya-dobavila-poezda-v-lisichansk-i-bahmut.html «Укрзалізниця» з 9 грудня призначила новий поїзд Київ — Лисичанськ і подовжила маршрут поїзда Львів — Київ до Бахмута] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190107072141/https://www.unian.net/tourism/news/10364409-uz-v-novom-grafike-dvizheniya-dobavila-poezda-v-lisichansk-i-bahmut.html |date=7 січня 2019 }} // УНІАН, 2018-12-05 {{ref-ru}}</ref><ref>[https://www.youtube.com/watch?v=Eg7h9P7djDU&t=1s Вперше подовжений маршрут руху поїзда сполученням Львів — Київ до станції Бахмут]</ref>.

У [[2018]] році поїзд «Галичина» став найзбитковішим, що курсував у внутрішньому сполученні України, який приніс збиток у 118,1 млн {{₴}}, наповненість складала — 90 %, при тому [[Львів]] залишається одним із найпопулярніших туристичних напрямків<ref>{{Cite web |url=https://ukranews.com/ua/news/614010-shvydkisnyj-potyag-kyyiv-lviv-stav-najprybutkovishym-u-2018 |title=Нічний швидкий поїзд Київ — Львів став найприбутковішим у 2018 році, при цьому інший поїзд з Києва до Львова став найзбитковішим |accessdate=16 лютого 2019 |archive-date=17 лютого 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190217090428/https://ukranews.com/ua/news/614010-shvydkisnyj-potyag-kyyiv-lviv-stav-najprybutkovishym-u-2018 }}</ref>.

У [[2019]] році поїзд «Галичина» також був визнаний найзбитковішим, що курсував у внутрішньому сполученні України, який приніс вже збиток у 275,5 млн {{₴}}, наповненість складала — 88 %<ref>{{Cite web|title=Москва снова в топе. Укрзалізниця назвала самые прибыльные поезда в 2019 году|url=https://biz.liga.net/ekonomika/transport/novosti/moskva-snova-v-tope-ukrzaliznitsya-nazvala-samye-pribylnye-poezda-v-2019-godu|website=LIGA|date=2020-02-21|accessdate=2021-01-23|language=ru|archive-date=29 січня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210129212101/https://biz.liga.net/ekonomika/transport/novosti/moskva-snova-v-tope-ukrzaliznitsya-nazvala-samye-pribylnye-poezda-v-2019-godu}}</ref>. У травні [[2019]] році поїзд посів п'яте місце серед популярних поїздів.

З [[17 березня]] по [[12 листопада]] [[2020]] року рух поїзда було тимчасово скасовано через поширення [[Коронавірусна хвороба 2019 в Україні|пандемії COVID-19]].

З [[13 листопада]] [[2020]] року «Укрзалізниця» відновила курсування поїзда за маршрутом «Львів — Бахмут», який прямував через станцію {{ст.|Житомир}}, але замість щоденного курсування була зменшена періодичність курсування — 1 раз на 3 дні<ref>{{Cite web|title=З Житомира до Львова та Харкова: як курсують поїзди та працює вокзал|url=https://zhytomyr-future.com.ua/uk/z-zhytomyra-do-lvova-ta-harkova-yak-kursuyut-potyagy-ta-praczyuye-vokzal|website=zhytomyr-future.com.ua|accessdate=2020-11-30|language=uk|archive-date=2 грудня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20201202181904/https://zhytomyr-future.com.ua/uk/z-zhytomyra-do-lvova-ta-harkova-yak-kursuyut-potyagy-ta-praczyuye-vokzal}}</ref><ref>{{Cite web|title=Укрзалізниця запустила два нових маршрута з Харькова та Львова (розклад руху)|url=https://biz.liga.net/ekonomika/transport/novosti/ukrzaliznytsya-zapustila-dva-novyh-marshruta-lvov-bahmut-i-harkov-nikolaev-raspisanie|website=LIGA|date=2020-11-13|accessdate=2021-05-31|language=ru|archive-date=2 червня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210602215553/https://biz.liga.net/ekonomika/transport/novosti/ukrzaliznytsya-zapustila-dva-novyh-marshruta-lvov-bahmut-i-harkov-nikolaev-raspisanie}}</ref>.

З [[13 грудня]] [[2020]] року поїзду сполученням [[Львів (станція)|Львів]] — [[Бахмут (станція)|Бахмут]] змінено індекс із '''Ш''' на '''Л''' (бо такий індекс мав поїзд [[Львів (станція)|Львів]] — [[Маріуполь (станція)|Маріуполь]]), а зворотно курсував і надалі з індексом '''П'''.

На початку травня [[2021]] року поїзд посідав друге місце популярності (перше місце посів поїзд № 46/45 [[Ужгород (поїзд)|«Ужгород»]]<ref>{{Cite web|title=Укрзалізниця назвала топові напрямки на травневі свята: Актуальна тема: Прес-центр: Офіційний вебсайт Укрзалізниці|url=https://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/541813/|website=www.uz.gov.ua|accessdate=2021-04-28|archive-date=28 квітня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210428150007/https://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/541813/}}</ref>).

З [[12 грудня]] [[2021]] року призначалася група вагонів поїзда № 114/113 за тим саме маршрутом, проте у Ковелі вагони формувалися/розформовувалися. Група вагонів поїзда № 114/113 курсувала через [[Ківерці (станція)|Ківерці]], [[Луцьк (станція)|Луцьк]], [[Рівне (станція)|Рівне]] та [[Дубно (станція)|Дубно]]<ref>{{Cite web|title=Поїзд Бахмут – Львів відтепер курсуватиме за новим сполученням|website=Galnet|url=https://galnet.fm/potyag-bahmut-lviv-teper-kursuvatyme-za-novym-spoluchennyam/|date=2021-12-12|accessdate=2021-12-14|language=uk|archive-date=14 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211214115128/https://galnet.fm/potyag-bahmut-lviv-teper-kursuvatyme-za-novym-spoluchennyam/}}</ref>.

Через бойові дії, внаслідок [[російське вторгнення в Україну (з 2022)|російського вторгнення в Україну]], маршрут поїзда був скорочувався до станції {{ст.|Лозова}}. Через зменшенням попиту та низький пасажиропотік з Донбасу, з [[20 квітня]] [[2022]] року поїзд № 142/141 сполученням {{ст.|Львів}} — {{ст.|Лозова}} зі Львова та з 21 квітня з Лозової був скасований<ref>{{Cite web|title=Рейс в Киев отменили: из Харькова можно уехать во Львов на дополнительном поезде|url=https://nv.ua/ukr/kharkiv/z-harkova-skasuvali-pojizd-na-kijiv-ale-dodali-do-lvova-novini-harkova-50233629.html|website=nv.ua|accessdate=2022-08-06|language=uk}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://zahid.espreso.tv/z-kharkova-do-lvova-kursuvatime-dodatkoviy-shvidkisniy-potyag|title=З Харкова до Львова буе курсувати новий поїзд|website=zahid.espreso.tv|date=2022-04-13}}</ref>.

=== Зміни маршруту руху ===
[[22 квітня]] [[2019]] року маршрут руху поїзда скорочувався до станції [[Лиман (станція, Донецька залізниця)|Лиман]] [[Донецька залізниця|Донецької залізниці]].

З [[1 травня]] по [[27 травня]] [[2019]] року, через колійні роботи у напрямку [[Полтава-Київська|Полтави]], змінювався маршрут руху через станції [[Ніжин (станція)|Ніжин]], [[Конотоп (станція)|Конотоп]], [[Ворожба (станція)|Ворожба]], [[Суми (станція)|Суми]].

[[24 лютого]] [[2020]] року поїзду змінено маршрут руху через станції [[Конотоп (станція)|Конотоп]], [[Суми (станція)|Суми]].

[[13 квітня|13]], [[15 квітня|15]] і [[16 квітня]] [[2021]] року відбувалася зміна маршруту руху через станцію [[Здолбунів (станція)|Здолбунів]] (відправлення зі Львова о 15:36), зворотно — о 03:32<ref>{{Cite web|title=Поїзд Львів — Бахмут призначається через Здолбунів|url=https://rivne.media/news/poizd-lvivbakhmut-pustyat-cherez-zdolbuniv-42048|website=Рівне Медіа|accessdate=2021-03-11|archive-date=11 квітня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210411214159/https://rivne.media/news/poizd-lvivbakhmut-pustyat-cherez-zdolbuniv-42048}}</ref><ref>{{Cite web|title=Поїзд Львів — Бахмут тимчасово курсуватиме через Здолбунів|url=https://rivne1.tv/news/121688-poizd-lvivbakhmut-timchasovo-kursuvatime-cherez-zdolbuniv|website=Новини Рівного — Телеканал «Рівне 1»|accessdate=2021-03-28|language=uk|archive-date=18 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220218012753/https://rivne1.tv/news/121688-poizd-lvivbakhmut-timchasovo-kursuvatime-cherez-zdolbuniv}}</ref>.

[[24 травня|24]] і [[25 травня]], а також [[9 червня|9]], [[11 червня|11]], [[12 червня|12]], [[14 червня|14]], [[15 червня|15]], [[17 червня]] [[2021]] року поїзд курсував через станції [[Лозова (станція)|Лозова]] і [[Слов'янськ (станція)|Слов'янськ]]<ref>{{Cite web|title=Через Изюм не будут ходить поезда|url=https://www.sq.com.ua/rus/news/novosti/06.05.2021/cherez_izyum_ne_budut_hodit_poezda/|website=Status Quo|accessdate=2021-05-31|language=en|archive-date=2 червня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210602213748/https://www.sq.com.ua/rus/news/novosti/06.05.2021/cherez_izyum_ne_budut_hodit_poezda/}}</ref>.

=== [[Російське вторгнення в Україну (з 2022)|Російське вторгнення в Україну]] ===
[[24 лютого]] [[2022]] року поїзду було змінено маршрут руху через станцію [[Здолбунів (станція)|Здолбунів]]<ref>{{Cite web|url=https://rubryka.com/2022/02/24/ukrzaliznytsya-de-zupynyly-ruh-poyizdiv/|title=Укрзалізниця: де зупинили рух поїздів|website=rubryka.com}}</ref>.

26 лютого 2022 року з міркувань безпеки поїзд був скасований з обох кінцевих станцій.

[[1 березня]] [[2022]] року, через [[Російське вторгнення в Україну (з 2022)|російське вторгнення в Україну]] поїзду скорочувався маршрут руху до станції [[Лиман (станція, Донецька залізниця)|Лиман]]<ref>{{Cite web|url=https://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/page-3/577436/|title=Укрзалізниця продовжує стабільний рух в умовах військового стану|website=uz.gov.ua|accessdate=2021-03-01|archive-date=2022-03-01|archive-url=https://web.archive.org/web/20220301165245/https://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/page-3/577436/}}</ref>.

З [[5 квітня]] [[2022]] року поїзд курсував до станції [[Лозова (станція)|Лозова]] без заходу на станцію [[Харків-Пасажирський]]<ref>{{Cite web|title=Поїзд Львів — Лозова змінює маршрут руху|url=https://www.unian.net/economics/transport/voyna-v-ukraina-poezd-lvov-lozovaya-menyaet-marshrut-dvizheniya-novosti-harkova-11773546.html|website=УНІАН|accessdate=2022-08-06|language=ru}}</ref>.

== Інформація про курсування ==
Поїзд курсував цілий рік і наразі тимчасово скасований. На маршруті руху зупинявся на 38 [[Проміжна залізнична станція|проміжних станціях]].
{| class="standard" style="text-align:center"
|+
| colspan="5" bgcolor="blue" |{{color|white|'''Розклад руху поїзда «Галичина» № 142/141 на 2021/2022 роки (з 12.12.2021)'''}}
|+
!Час прибуття
!Час відправлення
!Станція
!Час прибуття
!Час відправлення
|-
|—
|14:15
|[[Львів (станція)|Львів]]
|04:48
|—
|-
|14:27
|14:29
|[[Підзамче (станція)|Підзамче]]
|04:35
|04:37
|-
|15:36
|15:38
|[[Соснівка (станція)|Соснівка]]
|03:25
|03:27
|-
|16:05
|16:07
|[[Червоноград (станція)|Червоноград]]
|02:56
|02:59
|-
|16:20
|16:23
|[[Сокаль (станція)|Сокаль]]
|02:40
|02:43
|-
|16:48
|16:51
|[[Іваничі (станція)|Іваничі]]
|02:11
|02:14
|-
|17:19
|17:23
|[[Володимир (станція)|Володимир]]
|01:40
|01:43
|-
|17:53
|17:55
|[[Турійськ (станція)|Турійськ]]
|01:08
|01:10
|-
|18:22
|18:42
|[[Ковель (станція)|Ковель]]
|00:22
|00:42
|-
|19:35
|19:38
|[[Маневичі (станція)|Маневичі]]
|23:22
|23:25
|-
|19:57
|19:59
|[[Чарторийськ (станція)|Чарторийськ]]
|23:01
|23:03
|-
|20:04
|20:05
|[[Вараш (зупинний пункт)|Вараш]]
|22:54
|22:55
|-
|20:13
|20:16
|[[Рафалівка (станція)|Рафалівка]]
|22:44
|22:47
|-
|20:38
|20:41
|[[Антонівка (станція)|Антонівка]]
|22:15
|22:18
|-
|21:01
|21:05
|[[Сарни (станція)|Сарни]]
|21:46
|21:50
|-
|21:41
|21:43
|[[Клесів (станція)|Клесів]]
|21:14
|21:17
|-
|21:58
|22:01
|[[Томашгород (станція)|Томашгород]]
|20:57
|21:00
|-
|22:14
|22:17
|[[Рокитне-Волинське]]
|20:40
|20:42
|-
|22:30
|22:32
|[[Остки (станція)|Остки]]
|20:24
|20:25
|-
|22:55
|23:00
|[[Олевськ (станція)|Олевськ]]
|20:01
|20:03
|-
|23:40
|23:42
|[[Білокоровичі (станція)|Білокоровичі]]
|19:20
|19:22
|-
|00:35
|00:55
|[[Коростень (станція)|Коростень]]
|18:04
|18:25
|-
|02:36
|02:56
|[[Житомир (станція)|Житомир]]
|16:09
|16:29
|-
|04:43
|04:45
|[[Фастів I]]
|14:28
|14:30
|-
|05:40
|06:23
|[[Київ-Пасажирський]]
|13:09
|13:34
|-
|06:42
|06:46
|[[Дарниця (залізнична станція)|Дарниця]]
|12:47
|12:49
|-
|07:04
|07:22
|[[Бориспіль (станція)|Бориспіль]]
|12:21
|12:23
|-
|08:37
|08:39
|[[Гребінка (станція)|Гребінка]]
|10:33
|10:50
|-
|09:11
|09:13
|[[Лубни (станція)|Лубни]]
|09:54
|09:56
|-
|10:12
|10:14
|[[Миргород (станція)|Миргород]]
|08:58
|09:06
|-
|10:37
|10:39
|[[Яреськи (станція)|Яреськи]]
|07:43
|07:48
|-
|11:33
|11:53
|[[Полтава-Київська]]
|06:22
|06:54
|-
|14:21
|14:48
|[[Харків-Пасажирський]]
|03:36
|04:01
|-
|16:01
|16:02
|[[Балаклія (станція)|Балаклія]]
|02:22
|02:23
|-
|16:49
|16:51
|[[Ізюм (станція)|Ізюм]]
|01:36
|01:38
|-
|17:16
|17:18
|[[Святогірськ (станція)|Святогірськ]]
|01:00
|01:03
|-
|17:47
|17:50
|[[Лиман (станція, Донецька залізниця)|Лиман]]
|00:25
|00:30
|-
|18:12
|18:14
|[[Сіверськ (станція)|Сіверськ]]
|00:01
|00:03
|-
|18:30
|18:32
|[[Сіль (станція)|Сіль]]
|23:40
|23:42
|-
|18:55
|—
|[[Бахмут (станція)|Бахмут]]
|—
|23:25
|}
''Актуальний розклад руху вказано у розділі «Розклад руху призначених поїздів» на офіційному вебсайті «Укрзалізниці»''<ref>{{Cite web |url=https://www.uz.gov.ua/passengers/timetable/?station=23200&by_station=Пошук |title=Розклад руху призначених пасажирських поїздів по станції Львів|accessdate=18 грудня 2019 |archive-date=22 квітня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210422132642/https://www.uz.gov.ua/passengers/timetable/?station=23200&by_station=Пошук }}</ref>.

== Склад поїзда ==
Поїзд формувався у вагонному депо ПКВЧД-8 станції [[Львів (станція)|Львів]] і знаходився до [[2018]] року у спільному обігу з поїздом № 144/143 [[Галичина (поїзд № 144/143)|«Галичина»]] сполученням [[Ворохта (станція)|Ворохта]] — [[Київ]], що курсував через станцію [[Івано-Франківськ (станція)|Івано-Франківськ]] та з поїздом № 118/117 «[[Буковина (поїзд)|Буковина]]» сполучення [[Чернівці (станція)|Чернівці]] — [[Київ]] через станцію [[Кам'янець-Подільський (станція)|Кам'янець-Подільський]]. Перед скасуванням знаходився в спільному обігу з поїздом № 114/113 [[Львів (станція)|Львів]] — [[Бахмут (станція)|Бахмут]].

Поїзду зазвичай була встановлена схема з 7 фірмових вагонів різних класів комфортності:
* 2 [[Плацкартний вагон|плацкартних]];
* 5 [[Купе (вагон)|купейних]]<ref>{{Cite web |url=http://www.uz.gov.ua/passengers/scheme_of_passenger_car/ammendorf/354211/ |title=Пасажирський купейний вагон мод. 47-К (з чотирьохмісним купе, 36 місць) |accessdate=27 грудня 2017 |archive-date=17 травня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180517140946/http://www.uz.gov.ua/passengers/scheme_of_passenger_car/ammendorf/354211/ }}</ref>.

Склад поїзда міг відрізнятися від наведеної в залежності від сезону (зима, літо). Актуальну схему на конкретну дату можна подивитися в розділі «[[Онлайн]]-резервування та придбання квитків» на офіційному вебсайті [[Укрзалізниця|«Укрзалізниці»]]<ref>{{Cite web |url=http://booking.uz.gov.ua/ |title=Online резервування та придбання квитків на booking.uz.gov.ua|accessdate=12 жовтня 2019 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190626040812/https://booking.uz.gov.ua/ |archivedate=26 червня 2019 |deadurl=yes}}</ref>.

Нумерація вагонів при відправлення зі [[Львів (станція)|Львова]] від локомотиву поїзда, з [[Бахмут (станція)|Бахмута]] — з хвоста поїзда, при відправлені і прибутті зі/на станцію [[Київ-Пасажирський]] нумерація вагонів зі східної сторони вокзалу. Зміна напрямків руху на станціях [[Коростень (станція)|Коростень]] та [[Харків-Пасажирський]].

== Події ==
[[19 лютого]] [[2014]] року було повідомлено про закладення вибухівки у складі поїзда. На станції [[Володимир (станція)|Володимир-Волинський]] було евакуйовано понад 200 пасажирів. В результаті обстеження вибухівки не було виявлено, проте вилучена вонепальна зброя та набої<ref>{{Cite web|title=Зі Львова на Київ у «замінованому» поїзді везли зброю, набої та бити|url=https://www.unn.com.ua/uk/news/1306996-zii-lvova-na-kiyiv-u-zaminovanomu-poyizdi-vezli-zbroyu-naboyi-ta-biti|website=УНН|accessdate=2020-12-10|language=uk|archive-date=5 березня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220305195519/https://www.unn.com.ua/uk/news/1306996-zii-lvova-na-kiyiv-u-zaminovanomu-poyizdi-vezli-zbroyu-naboyi-ta-biti}}</ref><ref>{{Cite web|title=Через повідомлення про замінування сталися затримки у русі поїздів № 142 Львів — Київ та № 44 Івано-Франківськ — Київ. До столиці вони прибудуть із запізненням|url=https://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/373577/|website=Укрзалізниця|accessdate=2021-01-12|language=uk|archive-date=9 липня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210709182328/https://www.uz.gov.ua/press_center/up_to_date_topic/373577/}}</ref>.

[[24 листопада]] [[2019]] року на перегоні [[Сапіжанка (станція)|Сапіжанка]] — [[Добротвір (станція)|Добротвір]] о 15:33 під поїзд потрапила пенсіонерка міста [[Кам'янка-Бузька]], яка загинула при справному переїзді, в результаті запізнення поїзда склало 01 год 06 хв., а приміського дизель-поїзда № 6306 сполученням [[Червоноград (станція)|Червоноград]] — [[Ковель (станція)|Ковель]]» — 00 год 54 хв. відповідно<ref>{{Cite web|title=Біля Добротвору поїзд Львів — Бахмут на смерть збив пенсіонерку|url=https://varianty.lviv.ua/67981-bilia-dobrotvoru-poizd-lviv-bakhmut-na-smert-zbyv-pensionerku|website=Варіанти|accessdate=2020-12-10|language=uk|archive-date=28 вересня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200928083726/https://varianty.lviv.ua/67981-bilia-dobrotvoru-poizd-lviv-bakhmut-na-smert-zbyv-pensionerku}}</ref>.

Проти ночі з [[11 лютого|11]] на [[12 лютого]] [[2021]] року трапилося одразу дві події затримки поїзда щонайменше на 5 годин. Одна з яких — пожежа тепловозу біля села [[Красносілка (Іршанська селищна громада)|Красносілка]], інша — через погодні умови<ref>{{Cite web|title=Поїзди Львів — Бахмут та Солотвино — Київ запізнюються на 5-6 годин через снігопад|url=https://www.unian.ua/tourism/news/potyagi-lviv-bahmut-ta-solotvino-kijiv-spiznyuyutsya-na-5-6-godin-cherez-snigopad-ukrzaliznicya-novini-11319200.html|website=УНІАН|accessdate=2021-02-12|language=uk}}</ref><ref>{{Cite web|title=На Житомирщині горів тепловоз поїзда Львів — Бахмут|url=https://www.1.zt.ua/news/misto/na-zhitomirshchini-goriv-teplovoz-potyagu-lviv-bahmut-foto.html|website=1.zt.ua|accessdate=2021-02-12|language=uk}}</ref>.

[[20 червня]] [[2021]] року, у [[Маневичі|Маневичах]] на переїзді, що знаходиться на вулиці Лоше трапилося аварія за участю мотоцикла та поїзда. Як стало відомо, під поїзд № 142 потрапив 17-річний юнак на мотоциклі. Локомотивна бригада здійснила екстрену зупинку, але зіткнення не вдалося оминути. Хлопець загинув на місці події<ref>[https://rayon.in.ua/news/400029-u-manevichakh-pid-kolesami-potyaga-zaginuv-mototsiklist У Маневичах на рейках загинув неповнолітній мотоцикліст] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210624204137/https://rayon.in.ua/news/400029-u-manevichakh-pid-kolesami-potyaga-zaginuv-mototsiklist |date=24 червня 2021 }} // rayin.in.ua, 2021-06-21</ref>.

[[11 жовтня]] [[2021]] року на дільниці [[Фастів I]] — [[Житомир (станція)|Житомир]], о 15:12, трапилась ДТП за участю комбайну. В результаті зіткнення були пошкоджені електровоз та 6 вагонів. Пасажири поїзда та локомотивна бригада не постраждали, а водій комбайну відмовився від шпиталізації. Пасажирський поїзд № 141 Бахмут — Львів вирушив із затримкою на 2 години 28 хвилин<ref>{{Cite web|title=У поїзд, що прямував з Харкова до Львову, в'їхав комбайн (фото)|url=https://www.newsroom.kh.ua/news/v-poezd-kotoryy-ehal-iz-harkova-vo-lvov-vehal-kombayn-foto|website=newsroom.kh.ua|date=2021-10-11|accessdate=2021-10-11|language=ru|first=София|last=Величко|archive-date=29 жовтня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211029172551/https://www.newsroom.kh.ua/news/v-poezd-kotoryy-ehal-iz-harkova-vo-lvov-vehal-kombayn-foto}}</ref>.

== Галерея ==
<gallery mode="packed" heights="150">
Файл:НШ Львів-Бахмут.png|Табличка вагону ([[2019]])
Файл:Вагон поезда 142 Львов-Бахмут.jpg|Рідкісне забарвлення вагону, якого з 2021 року немає
</gallery>

== Див. також ==
{{Портал|Залізниця}}
* [[Фірмовий пасажирський поїзд]]
* [[Галичина (поїзд № 129/130/149/150)]]
* [[Галичина (поїзд № 144/143)]]
* [[Укрзалізниця]]
* [[Львівська залізниця]]
* [[Південно-Західна залізниця]]
* [[Південна залізниця]]

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Посилання ==
{{External media|Зі Львова||video1=[https://www.youtube.com/watch?v=lJ6XY1MTpGc 2М62-0892 з поїздом № 660Ш «Львів — Київ». Пост 1479 км (24.08.2010)]
||video2=[https://www.youtube.c. Станція Підзамче (14.10.2018)]
||video3=[https://www.youtube.com/watch?v=RWOHq5j4ozI 2М62-0952 з поїздом № 142Ш «Львів — Бахмут». Станція Антонівка (14.05.2019)]
||video4=[https://www.youtube.com/watch?v=z8J3yob4Emo ТЕП70-0056 з поїздом № 142Ш «Львів — Бахмут». Станція Суми (28.05.2019)]
|width=|video5=[https://www.youtube.com/watch?v=z8J3yob4Emo 2ТЕ116-1435 з поїздом № 142Ш «Львів — Бахмут». Станція Володимир (06.08.2019)]|video6=[https://www.youtube.com/watch?v=z8J3yob4Emo 2М62-1014 з поїздом № 142Ш «Львів — Бахмут». Станція Червоноград (13.11.2020)]}}
*[https://www.uz.gov.ua/passengers/timetable/?ntrain=142+-+бахмут+львів+-++-+14%2C17%2C20%2C23%2C26%2C29.12.2020%3B++1%2C4%2C7%2C10%2C13%2C16%2C19%2C22%2C25%2C28%2C31.01.04.05.09.10%3B++3%2C6%2C9%2C12%2C15%2C18%2C21%2C24%2C27%2C30.02.06.07.11.12%3B+++2%2C5%2C8%2C11%2C14%2C17%2C20%2C23%2C26%2C29.03.08.2021&ntrain_out=142&by_number=Пошук Розклад руху призначених поїздів. Інформація за поїздом № 142/141]
* {{Cite web|url=http://forum.railwayclub.info/index.php?topic=124653.0|title=Відгуки про поїзд № 142/141|website=railwayclub.info}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201127172055/http://forum.railwayclub.info/index.php?topic=124653.0 |date=27 листопада 2020|lang=ru}}

{{rail-stub}}{{Іменні поїзди}}
[[Категорія:Маршрути швидкісних поїздів України]]
[[Категорія:Фірмові поїзди]]

title: Основні дані

Країни експлуатації: Україна

Оператор: Укрзалізниця · Львівська залізниця · Південно-Західна залізниця · Південна залізниця · Донецька залізниця

Країна виробництва: Україна

title: Деталі маршруту

Маршрут: Львів — Бахмут

title: Склад потяга

Місткість: 652 місць

title: Маршрут поїзда «Галичина» № 142/141

0 · Львів
7 · Підзамче
74 · Соснівка
88 · Червоноград
96 · Сокаль
112 · Іваничі
138 · Володимир
167 · Турійськ
191 · Ковель
253 · Маневичі
274 · Чарторийськ
277 · Вараш
287 · Рафалівка
310 · Антонівка
333 · Сарни
355 · Клесів
368 · Томашгород
379 · Рокитне-Волинське
390 · Остки
410 · Олевськ
443 · Білокоровичі
488 · Коростень
570 · Житомир
671 · Фастів I
735 · Київ-Пасажирський
749 · Дарниця
774 · Бориспіль
885 · Гребінка
927 · Лубни
983 · Миргород
1010 · Яреськи
1070 · Полтава-Київська
1224 · Харків-Пасажирський
1360 · Ізюм
1385 · Святогірськ
1409 · Лиман
1433 · Сіверськ
1452 · Сіль
1468 · Бахмут


text:
# Лисково (Західнопоморське воєводство)
Лиско́во (пол. Łyskowo) — село в Польщі, у гміні Пелчиці Хощенського повіту Західнопоморського воєводства.
Населення — 105 осіб (2011).
У 1975—1998 роках село належало до Гожовського воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 48      | 14                 | 32               | 2                    |
| Жінки    | 57      | 17                 | 33               | 7                    |
| Разом    | 105     | 31                 | 65               | 9                    |

wikiname: ukwiki

title: Лисково (Західнопоморське воєводство)

in_language: uk

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Лисково
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Łyskowo}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Західнопоморське воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Хощенський повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Гміна Пелчице{{!}}Пелчице
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     = 92
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 105
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 95
|поштовий індекс        = 73-260
|автомобільний код      = ZCH
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0185614
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses}}
'''Лиско́во''' ({{lang-pl|Łyskowo}}) — село в Польщі, у [[Пелчиці (гміна)|гміні Пелчиці]] [[Хощенський повіт|Хощенського повіту]] [[Західнопоморське воєводство|Західнопоморського воєводства]].
Населення — {{formatnum:105}} {{МНОЖИНА:105|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975—1998 роках]] село належало до [[Гожовське воєводство|Гожовського воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=48 |ЧолПре=14 |ЧолПрац=32 |ЧолПост=2
|Жін=57 |ЖінПре=17 |ЖінПрац=33 |ЖінПост=7
|Разом=105 |РазомПре=31 |РазомПрац=65 |РазомПост=9
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Пелчиці}}

[[Категорія:Села Хощенського повіту]]

title: Країна

Країна: Польща

Воєводство: Західнопоморське воєводство

Повіт: Хощенський повіт

Гміна: Пелчице

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: ZCH

OSM: ↑2896020 ·R (Ґміна Пелчице)


text:
# Северенчук Ігор Ярославович
І́гор Яросла́вович Северенчу́к (17 грудня 1993, м. Київ — 13 серпня 2024, Погребки, Курська область) — український футболіст та військовослужбовець, учасник російсько-української війни, кавалер ордену «За мужність» III-го ступеня.

## Життєпис
Народився 17 грудня 1993 в місті Київ. Згодом його родина переїхала до Львова. Навчався у Ліцеї № 93 Львівської міської ради, згодом вступив до Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Карпати». Здобув вищу освіту в Інституті геодезії Національного університету «Львівська політехніка». Після завершення навчання займався приватним підприємництвом у сфері надання послуг із вивезення побутових відходів. Входив до дублюючого складу ФК «Говерла». Мешкав в селі Оброшине, Львівського району.
Із перших днів повномасштабного вторгнення російської федерації добровольцем став на захист держави від окупантів до лав 95-ї окремої десантно-штурмової Поліської бригади. Брав участь у боях за Довгеньке і Торецьк, визволяв Ізюм та Лиман від окупантів. Попри отримані поранення, щоразу повертався на фронт.

## Загибель
Загинув поблизу села Погребки Курської області. Похорон відбувся 17 серпня 2024 у Львові. Залишилися батьки, дружина, син та брат.

## Нагороди
За особисту мужність і сумлінну службу був нагороджений почесним нагрудним знаком Головнокомандувача Збройних Сил України «Золотий хрест» та орденом «За мужність» III-го ступеня.

title: Северенчук Ігор Ярославович

wikitext:
{{Військовик2
|зображення = Северенчук Ігор Ярославович.jpg
|ім'я=Ігор Северенчук
|оригінал імені=
|дата народження=17.12.1993
|дата смерті=13.8.2024
|країна={{UKR}}
|вид збройних сил={{fЗСУ}}
|рід військ={{FДШВ ЗСУ}}
|формування={{95 ОДШБр ЗСУ|2}}
|звання={{Ранг|країна=Україна|звання=Сержант}}
|роки служби=2022—2024
|нагороди=
{{Орден За мужність III ступеня}}
{{Почесний нагрудний знак «Золотий хрест»}}
|місце смерті=
|місце народження=
|битви = [[російсько-українська війна]]
* [[Бої за Довгеньке (2022)]]
* [[Бої за Ізюм (2022)]]
* [[Бої за Торецьк (2024)]]
* [[Бої в Курській області (2024)]]
|місце поховання=
}}
{{однофамільці|Северенчук}}
'''І́гор Яросла́вович Северенчу́к''' ({{дтс|1993|12|17}}, м. [[Київ]] — {{дтс|2024|08|13}}, [[Погребки (Курська область)|Погребки]], [[Курська область]]) — український футболіст та військовослужбовець, учасник російсько-української війни, кавалер ордену «За мужність» III-го ступеня.

== Життєпис ==
Народився {{дтс|1993|12|17}} в місті Київ. Згодом його родина переїхала до Львова. Навчався у Ліцеї № 93 Львівської міської ради, згодом вступив до Спеціалізованої дитячо-юнацької школи олімпійського резерву з футболу «Карпати». Здобув вищу освіту в Інституті геодезії Національного університету «Львівська політехніка». Після завершення навчання займався приватним підприємництвом у сфері надання послуг із вивезення побутових відходів. Входив до дублюючого складу ФК «Говерла». Мешкав в селі Оброшине, Львівського району<ref name=":10">{{Cite web|url=https://city-adm.lviv.ua/news/society/public-sector/302945-zavtra-lviv-poproshchaietsia-z-voinamy-ihorem-severenchukom-liubomyrom-kramarivskym-heorhiiem-okulom|назва=Завтра Львів попрощається з воїнами Ігорем Северенчуком, Любомиром Крамарівським, Георгієм Окулом|видавець=[[Львівська міська рада]]|дата=16 серпня 2024|url-архіву=http://web.archive.org/web/20240921052604/https://city-adm.lviv.ua/news/society/public-sector/302945-zavtra-lviv-poproshchaietsia-z-voinamy-ihorem-severenchukom-liubomyrom-kramarivskym-heorhiiem-okulom|дата-архіву=21 вересня 2024}}</ref>.

Із перших днів повномасштабного вторгнення російської федерації добровольцем став на захист держави від окупантів до лав 95-ї окремої десантно-штурмової Поліської бригади. Брав участь у боях за [[Довгеньке (Ізюмський район)|Довгеньке]] і [[Торецьк]], визволяв [[Ізюм]] та [[Лиман (місто)|Лиман]] від окупантів. Попри отримані поранення, щоразу повертався на фронт.

== Загибель ==
Загинув поблизу села Погребки Курської області. Похорон відбувся 17 серпня 2024 у Львові. Залишилися батьки, дружина, син та брат<ref>{{Cite web|url=https://varta1.com.ua/news/pid-chas-boyovih-diy-u-kurskiy-oblasti-zaginuv-geroy-igor-severenchuk-z-lvivshchini_384460.html|назва=Під час бойових дій у Курській області загинув Герой Ігор Северенчук з Львівщини|ім'я=Ілона|прізвище=Мартинюк|видавець=Varta1|дата=16 серпня 2024|url-архіву=http://web.archive.org/web/20240817003937/https://varta1.com.ua/news/pid-chas-boyovih-diy-u-kurskiy-oblasti-zaginuv-geroy-igor-severenchuk-z-lvivshchini_384460.html|дата-архіву=17 серпня 2024}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://hromadske.ua/viyna/229632-u-lvovi-poproshchalysia-z-pershym-viyskovym-iz-mista-iakyy-zahynuv-na-kurshchyni|назва=У Львові попрощалися з першим військовим із міста, який загинув на Курщині|видавець=[[Громадське телебачення|Громадське]]|дата=17 серпня 2024|url-архіву=http://web.archive.org/web/20240817161135/https://hromadske.ua/viyna/229632-u-lvovi-poproshchalysia-z-pershym-viyskovym-iz-mista-iakyy-zahynuv-na-kurshchyni|дата-архіву=17 серпня 2024|мертвий-url=no|дата-доступу=19 лютого 2025}}</ref>.

== Нагороди ==
За особисту мужність і сумлінну службу був нагороджений почесним нагрудним знаком Головнокомандувача Збройних Сил України «Золотий хрест» та [[Орден «За мужність»|орденом «За мужність»]] III-го ступеня<ref>{{Cite news|url=https://www.lmn.in.ua/nazavzhdy-31-pid-chas-bojovykh-dij-bilia-kursku-zahynuv-heroj-z-lvivshchyni/|title=Назавжди 31: під час бойових дій біля Курську загинув Герой з Львівщині}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
{{нк}}
{{Учасники РУВ|загинув=так}}
{{ukr-mil-bio-stub}}
{{footballer-stub}}

title: Загальна інформація

Народження: 17 грудня 1993 · Київ, Україна

Смерть: 13 серпня 2024 (30 років) · Погребки (Курська область), Суджанський район, Курська область, Росія

Поховання: Личаківський військовий цвинтар

Alma Mater: Інститут Геодезії Національного університету "Львівська політехніка"

title: Військова служба

Приналежність: Україна

Вид ЗС: Збройні сили

Рід військ: ДШВ

Формування: 95 ОДШБр

Війни / битви: російсько-українська війна - Бої за Довгеньке (2022) - Бої за Ізюм (2022) - Бої за Торецьк (2024) - Бої в Курській області (2024)

title: Нагороди та відзнаки

Нагороди та відзнаки: Орден «За мужність» ІІІ ступеня Почесний нагрудний знак «Золотий хрест»


text:
# Вест-Лейпсік (Огайо)
Вест-Лейпсік (англ. West Leipsic) — селище (англ. village) в США, в окрузі Патнем штату Огайо. Населення — 226 осіб (2020).

## Географія
Вест-Лейпсік розташований за координатами 41°6′19″ пн. ш. 84°0′4″ зх. д. / 41.10528° пн. ш. 84.00111° зх. д. (41.105237, -84.001012).  За даними Бюро перепису населення США в 2010 році селище мало площу 0,62 км², уся площа — суходіл.

## Демографія
Згідно з переписом 2010 року, у селищі мешкало 206 осіб у 82 домогосподарствах у складі 55 родин. Густота населення становила 334 особи/км².  Було 93 помешкання (151/км²).
Расовий склад населення:
| - 83,0 % — білих - 1,5 % — азіатів - 0,5 % — чорних або афроамериканців - 13,6 % — осіб інших рас |

До двох чи більше рас належало 1,5 %. Частка іспаномовних становила 29,6 % від усіх жителів.
За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 24,3 % — особи молодші 18 років, 56,3 % — особи у віці 18—64 років, 19,4 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 40,4 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 92,5 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 100,0 чоловіків також старших 18 років.
Середній дохід на одне домашнє господарство  становив 53 669 доларів США (медіана — 53 125), а середній дохід на одну сім'ю — 57 678 доларів (медіана — 55 000). За межею бідності перебувало 18,4 % осіб, у тому числі 38,2 % дітей у віці до 18 років та 5,9 % осіб у віці 65 років та старших.
Цивільне працевлаштоване населення становило 93 особи. Основні галузі зайнятості: виробництво — 26,9 %, роздрібна торгівля — 15,1 %, освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 12,9 %.

title: Вест-Лейпсік (Огайо)

wikitext:
{{НП
|країна  = [[Сполучені Штати Америки|США]]
|статус  = селище
|українська назва   = Вест-Лейпсік
|оригінальна назва  = {{lang-en|West Leipsic}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     = House and town hall on Main Street.jpg
|опис зображення= <!-- Main Street; the distant building is the village hall -->
|вид регіону = Штат США{{!}}Штат
|регіон      = Огайо
|вид району  = Округ (США){{!}}Округ
|район       = [[Патнем (округ, Огайо)|Патнем]]
|вид общини  =
|община      =
|внутрішній поділ  =
|перша згадка      =
|попередні назви   =
|площа              = 0,62
|висота центру НП   =
|клімат             =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          =
|рік перепису       =
|густота населення  = 332,26
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = −5
|DST                    = −4
|телефонний код         = 419
|поштовий індекс        = 45856
|автомобільний код      =
|вид ідентифікатора     = [[Федеральні стандарти обробки інформації|Код FIPS]]
|цифровий ідентифікатор = 3983706
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Вест-Лейпсік''' ({{lang-en|West Leipsic}}) — селище ({{lang-en|village}}) в [[Сполучені Штати Америки|США]], в окрузі [[Патнем (округ, Огайо)|Патнем]] штату [[Огайо]]. Населення — 226 осіб (2020).

== Географія ==
Вест-Лейпсік розташований за координатами {{Coord|41|6|19|N|84|0|4|W|type:city_region:US-DE}} (41.105237, -84.001012){{R|gazetteer2010}}.  За даними [[Бюро перепису населення США]] в 2010 році селище мало площу 0,62 км², уся площа — [[Суходіл (географія)|суходіл]].

== Демографія ==
{{USCensusPop
| align = left
| 1890 = 502
| 1900 = 346
| 1910 = 253
| 1920 = 271
| 1930 = 289
| 1940 = 326
| 1950 = 304
| 1960 = 320
| 1970 = 378
| 1980 = 298
| 1990 = 244
| 2000 = 271
| 2010 = 206
| 2020 = 226
| estyear =
| estimate =
| estref =
|footnote=Десятилітній перепис в США<ref name="DecennialCensus">{{cite web|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|title=Census of Population and Housing|publisher=Census.gov|accessdate=4 червня 2015|archive-date=12 травня 2015|archive-url=https://www.webcitation.org/6YSasqtfX?url=http://www.census.gov/prod/www/decennial.html}}</ref>
}}
Згідно з [[Перепис населення США (2010)|переписом 2010 року]]{{R|cen2010}}, у селищі мешкало 206 осіб у 82 домогосподарствах у складі 55 родин. [[Густота населення]] становила 334 особи/км².  Було 93 помешкання (151/км²).

[[Раса|Расовий склад]] населення:
{| style="margin-top:-.7em; margin-bottom: -0.4em;"
|<!--Таблиця потрібна для правильного "прилягання" списку до таблиці населення за роками-->
* 83,0 % — [[Расовий склад США|білих]]
* 1,5 % — [[Американці азійського походження|азіатів]]
* 0,5 % — [[Расовий склад США|чорних]] або [[афроамериканці]]в
* 13,6 % — осіб інших рас
|}
До двох чи більше рас належало 1,5 %. Частка іспаномовних становила 29,6 % від усіх жителів.

За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 24,3 % — особи молодші 18 років, 56,3 % — особи у віці 18—64 років, 19,4 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 40,4 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 92,5 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 100,0 чоловіків також старших 18 років.

Середній дохід на одне домашнє господарство  становив {{formatnum:53669}} [[Долар США|доларів США]] (медіана — {{formatnum:53125}}), а середній дохід на одну сім'ю — {{formatnum:57678}} доларів (медіана — {{formatnum:55000}}). За межею бідності перебувало 18,4 % осіб, у тому числі 38,2 % дітей у віці до 18 років та 5,9 % осіб у віці 65 років та старших.

Цивільне працевлаштоване населення становило 93 особи. Основні галузі зайнятості: виробництво — 26,9 %, роздрібна торгівля — 15,1 %, освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 12,9 %.

== Джерела ==
{{Портал|США}}
{{reflist
|refs=<ref name=cen2010>{{cite web|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=American FactFinder|archive-date=2015-01-08|archive-url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml}}{{ref-en}}</ref>
<ref name=gazetteer2010>{{cite web|url={{US-census-gazetteer2010-url}}|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=Gazetteer}}{{ref-en}}</ref>
}}

{{Бібліоінформація}}
{{Патнем (округ, Огайо)}}

[[Категорія:Селища Огайо]]
[[Категорія:Населені пункти округу Патнем (Огайо)]]

title: Країна

Країна: США

Штат: Огайо

Округ: Патнем

Населення: 226 осіб (1 квітня 2020)

Густота населення: 332,26 осіб/км²

Часовий пояс: UTC−5, влітку UTC-4

Автомобільний код: 69 (Патнем)


text:
# Крестовоздвиженка
Крестовоздвиженка (рос. Крестовоздвиженка) — село у Константиновському районі Амурської області Російської Федерації. Розташоване на території українського історичного та етнічного краю Зелений Клин.
Входить до складу муніципального утворення Крестовоздвиженська сільрада. Населення становить 987 осіб (2018).

## Історія
З 25 січня 1944 року підпорядковане Константиновському районі. З 20 жовтня 1932 року входить до складу новоутвореної Амурської області.
З 1 січня 2006 року входить до складу муніципального утворення Крестовоздвиженська сільрада.

## Населення
| 2002 | 2010  | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| ---- | ----- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- |
| 1086 | ↘1008 | ↘992 | ↘970 | →970 | ↘968 | →968 |
| 2017 | 2018  |      |      |      |      |      |
| ↗979 | ↗987  |      |      |      |      |      |

title: Крестовоздвиженка

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[село]]
|тип_род         = села
|назва           = Крестовоздвиженка
|назва ін.       = Крестовоздвиженка
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Амурська область]]
|район           = [[Константиновський район (Амурська область)|Константиновський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Крестовоздвиженська сільрада]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{збільшення}} 987{{RUS-AMU-census}} (2018)
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Якутський час|MSK+6]] ([[UTC+9]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка     =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Амурська область
}}
'''Крестовоздвиженка''' ({{lang-ru|Крестовоздвиженка}}) — [[село]] у [[Константиновський район (Амурська область)|Константиновському районі]] [[Амурська область|Амурської області]] [[Росія|Російської Федерації]]. Розташоване на території українського історичного та етнічного краю [[Зелений Клин]].

Входить до складу муніципального утворення [[Крестовоздвиженська сільрада]]. Населення становить 987 осіб (2018){{RUS-AMU-census}}.

== Історія ==

З 25 січня 1944 року підпорядковане [[Константиновський район (Амурська область)|Константиновському районі]]. З [[20 жовтня]] [[1932]] року входить до складу новоутвореної Амурської області.

З [[1 січня]] [[2006]] року входить до складу муніципального утворення Крестовоздвиженська сільрада<ref>[http://docs.cntd.ru/document/961703873 Закон Амурской области от 30 сентября 2005 года N 72-ОЗ «Об установлении границ и наделении соответствующим статусом муниципального образования Константиновского района и муниципальных образований в его составе»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171111122847/http://docs.cntd.ru/document/961703873 |date=11 листопада 2017 }} {{ref-ru}}</ref>.

== Населення ==

{{ Населення РФ | Крестовоздвиженка }}

{{ Населення РФ | Крестовоздвиженка | Графік }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Константиновський район (Амурська область)}}
{{Amur-obl-geo-stub}}

[[Категорія:Населені пункти Константиновського району (Амурська область)]]
[[Категорія:Села Амурської області]]

title: село Крестовоздвиженка

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Амурська область

Муніципальний район: Константиновський район

Поселення: Крестовоздвиженська сільрада

title: Основні дані

Часовий пояс: MSK+6 (UTC+9)

Основні дані:
Мапа
· Крестовоздвиженка · Крестовоздвиженка


text:
# Якубович Семен Абрамович
 Ха́цкель (Семе́н) Абра́мович Якубо́вич (нар. 31 січня 1923, Лебедин — 3 жовтня 2017, Харків) — український скульптор; член Харківської організації Спілки художників України від 1962 року та Національної спілки театральних діячів України від 1998 року.

## Біографія
Народився 31 січня (згідно паспорта 26 січня) 1923 року в місті Лебедині (нині Сумська область, Україна). Впродовж 1938—1941 років навчався в Харківському художньому училищі. У 1947—1950 роках — вільнослухач Харківського художнього інституту (викладачі Ірина Мельгунова, Адолья Страхов).
Від 1950 року працював на Харківській скульптурній фабриці Художнього фонду УРСР. Жив у Харкові в будинку на вулиці Снігирівській № 14/22, квартира 139, потім в будинку на вулиці Культури № 20, квартира 18.

## Творчість
Працював у галузі станкової і монументальної скульптури. Серед робіт:
- «Партизан» (1957);
- «Тарас Шевченко» (1961);
- «Бувалий моряк» (1965);
- «За владу Рад» (1967);
- «Герой Радянського Союзу льотчик генерал Тихонов» (1969);

пам'ятники у Харкові
- погруддя Григорія Петровського на проспекті Героїв Харкова № 118, на території Харківського велозаводу (1964);
- стела «Зірка» на розі проспекту Героїв Харкова та вулиці Харківських дивізій (1973);
- Павлу Постишеву на вулиці Плеханівській № 77 (1977);
- погруддя Григорія Квітки-Основ'яненка на вулиці Квітки-Основ'яненка (1993);
- меморіальний комплекс родини Курбасів на 13-му цвинтарі (31 березня 1993 року).

меморіальні дошки у Харкові
- Олесю Курбасу (1989; вулиця Сумська, 9; Харківський академічний український драматичний театр імені Тараса Шевченка);
- Леоніду Бикову (вулиця Сумська, 9; Харківський академічний український драматичний театр імені Тараса Шевченка);
- Мар'яну Крушельницькому (вулиця Сумська, 9; Харківський академічний український драматичний театр імені Тараса Шевченка);
- Дмитру Багалію (вулиця Багалія, 9);
- Миколі Хвильовому (1993, вулиця Римарська, 19);
- Олесю Гончару (1997, вулиця Університетська, 23).

Оформив фасад Харківського зоопарку, а також створив багато скульптур на його території.
Брав участь у республіканських виставках від 1957 року, всесоюзних від 1965 року.
|              |                |                         |                   |               |
| Лесю Курбасу | Леоніду Бикову | Мар'яну Крушельницькому | Миколі Хвильовому | Олесю Гончару |

title: Якубович Семен Абрамович

wikitext:
{{особа}}{{ІП|Якубович}}
''' Ха́цкель (Семе́н) Абра́мович Якубо́вич''' ({{н}} [[31 січня]] [[1923]], [[Лебедин]] — [[3 жовтня]] [[2017]], [[Харків]]) — український [[скульптор]]; член Харківської організації [[Спілка художників України|Спілки художників України]] від [[1962]] року та [[Національна спілка театральних діячів України|Національної спілки театральних діячів України]] від [[1998]] року<ref name="ХХ">{{Cite web |url=http://kharkov.vbelous.net/ukrain/artists/yakub.htm |title=Художники Харківщини. |accessdate=30 серпня 2008 |archive-date=27 лютого 2005 |archive-url=https://web.archive.org/web/20050227052804/http://kharkov.vbelous.net/ukrain/artists/yakub.htm }}</ref>.

== Біографія ==
Народився [[31 січня]] (згідно [[паспорт]]а [[26 січня]])<ref name="ХІ">[http://izvestia.kharkov.ua/on-line/20/1130460.html «Харьковские Извѣстия». ''Анастасія Бикова''. Семен Якубович: на вечную память любимому городу. 30 січня 2013.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210427150823/http://izvestia.kharkov.ua/on-line/20/1130460.html |date=27 квітня 2021 }}{{ref-ru}}</ref> [[1923]] року в місті [[Лебедин]]і (нині [[Сумська область]], [[Україна]]). Впродовж [[1938]]—[[1941]] років навчався в [[Харківське художнє училище|Харківському художньому училищі]]. У [[1947]]—[[1950]] роках — вільнослухач [[Харківський художній інститут|Харківського художнього інституту]] ([[викладач]]і [[Мельгунова Ірина Михайлівна|Ірина Мельгунова]], [[Страхов Адольф Йосипович|Адолья Страхов]])<ref name="ХХ"/>.

Від [[1950]] року працював на Харківській скульптурній фабриці Художнього фонду УРСР. Жив у [[Харків|Харкові]] в будинку на вулиці Снігирівській № 14/22, квартира 139, потім в будинку на [[Вулиця Культури (Харків)|вулиці Культури]] № 20, квартира 18<ref name="ХХ"/>.

== Творчість ==
{{Фотоколонка|Star in honor of the Soviet soldiers.JPG|текст1=стела «Зірка».|Погруддя Григорія Квітки-Основ'яненка, Харків .jpg|текст2=Погруддя Григорія Квітки-Основ'яненка.|ш=210|color=#B4CDCD}}
Працював у галузі станкової і монументальної скульптури. Серед робіт:
* «Партизан» (1957);
* «Тарас Шевченко» (1961);
* «Бувалий моряк» (1965);
* «За владу Рад» (1967);
* «<nowiki/>[[Герой Радянського Союзу]] льотчик генерал Тихонов» (1969);
;[[пам'ятник]]и у Харкові
* [[погруддя]] [[Петровський Григорій Іванович|Григорія Петровського]] на [[Проспект Героїв Харкова|проспекті Героїв Харкова]] № 118, на території [[Харківський велосипедний завод|Харківського велозаводу]] (1964);
* [[стела]] «Зірка» на розі проспекту Героїв Харкова та вулиці [[Вулиця Харківських дивізій|Харківських дивізій]] (1973);
* [[Пам'ятник Павлу Постишеву (Харків)|Павлу Постишеву]] на [[Плеханівська вулиця (Харків)|вулиці Плеханівській]] № 77 (1977);
* погруддя Григорія Квітки-Основ'яненка на [[Вулиця Квітки-Основ'яненка (Харків)|вулиці Квітки-Основ'яненка]] (1993);
* меморіальний комплекс родини Курбасів на 13-му цвинтарі ([[31 березня]] [[1993]] року).
;[[меморіальна дошка|меморіальні дошки]] у Харкові
* Олесю Курбасу (1989; [[Сумська вулиця (Харків)|вулиця Сумська]], 9; [[Харківський академічний український драматичний театр імені Тараса Шевченка]]);
* Леоніду Бикову (вулиця Сумська, 9; Харківський академічний український драматичний театр імені Тараса Шевченка);
* Мар'яну Крушельницькому (вулиця Сумська, 9; Харківський академічний український драматичний театр імені Тараса Шевченка);
* Дмитру Багалію ([[вулиця Багалія (Харків)|вулиця Багалія]], 9);
* Миколі Хвильовому (1993, [[Римарська вулиця (Харків)|вулиця Римарська]], 19);
* Олесю Гончару (1997, [[вулиця Університетська (Харків)|вулиця Університетська]], 23).
Оформив [[фасад]] [[Харківський зоопарк|Харківського зоопарку]], а також створив багато [[скульптура|скульптур]] на його території<ref name="ХІ"/>.

Брав участь у республіканських [[виставка]]х від [[1957]] року, всесоюзних від [[1965]] року.

{| class="tiles" border="0" cellpadding="2" cellspacing="2"
|-
|[[Файл:Меморіальна дошка Лесю Курбасу (Харків вул Сумська 9).jpg|250px|]]
|[[Файл:Меморіальна дошка Леоніду Бикову (Харків вул Сумська 9).jpg|200px|]]
|[[Файл:Меморіальна дошка Мар'яну Крушельницькому (Харків).jpg|165px|]]
|[[Файл:Меморіальна дошка Миколі Хвильовому (Харків вул Римарська 19).jpg|220px|]]
|[[Файл:Меморіальна дошка Олесю Гончару (Харків вул Університетська 23).jpg|270px|]]
|-
|
''Лесю Курбасу''

|
''Леоніду Бикову''

|
''Мар'яну Крушельницькому''

|
''Миколі Хвильовому''

|
''Олесю Гончару''

|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Література ==
* {{УРХ|С=545}}

{{Портали|Біографії|Скульптура|Харків}}

[[Категорія:Українські скульптори]]
[[Категорія:Радянські скульптори]]
[[Категорія:Скульптори Харкова]]
[[Категорія:Члени Національної спілки художників України]]
[[Категорія:Члени НСТДУ]]

title: Якубович Семен Абрамович

Народився: 31 січня 1923 (102 роки) · Лебедин, Харківська губернія, Українська СРР, СРСР

Діяльність: скульптор

Alma mater: Харківський фаховий вищий художній коледж і Харківський художній інститут

Вчителі: Страхов Адольф Йосипович і Мельгунова Ірина Михайлівна

Членство: Національна спілка художників України і Національна спілка театральних діячів України


text:
# Таранівська волость
Таранівська волость — адміністративно-територіальна одиниця Зміївського повіту Харківської губернії.
На 1862 рік до складу волості входили:
- слобода Таранівка;
- слобода Гомільша;
- слобода Дудківка;
- хутір Коробів;
- поселення Западенька;
- поселення Пасіки;

Найбільші поселення волості станом на 1914 рік:
- слобода Таранівка — 8734 мешканців.
- село Гомільша — 1385 мешканців.
- село Дудківка — 1010 мешканців.

title: Таранівська волость

wikitext:
{{Адміністративна одиниця Російської імперії
 |назва         = Таранівська волость
 |статус        = волость
 |Герб          =
 |герб_підпис   =
 |карта         =
 |центр         = [[Таранівка]]
 |утворена      =
 |Площа         =
 |Дата обрахунку=
 |Населення     =
 |Дата перепису =
 |до            =
 |після         =
}}
'''Таранівська волость''' — [[адміністративно-територіальна одиниця]] [[Зміївський повіт|Зміївського повіту]] [[Харківська губернія|Харківської губернії]].

На [[1862]] рік до складу волості входили<ref>{{ПКХкГ-1862}}</ref>:
* слобода [[Таранівка]];
* слобода [[Велика Гомільша|Гомільша]];
* слобода [[Дудківка (Зміївський район)|Дудківка]];
* хутір '''Коробів''';
* поселення [[Западня (Зміївський район)|Западенька]];
* поселення [[Пасіки (Зміївський район)|Пасіки]];

Найбільші поселення волості станом на [[1914]] рік<ref>{{АКХкГ-1914}}</ref>:
* слобода [[Таранівка]] — 8734 мешканців.
* село [[Велика Гомільша|Гомільша]] — 1385 мешканців.
* село [[Дудківка (Зміївський район)|Дудківка]] — 1010 мешканців.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* {{ВВСЕР-3-1885}}
* {{ХкГ-СНМ-1869}}
* {{АКХкГ-1914}}

{{RE-geo-stub}}

{{Зміївський повіт}}

[[Категорія:Волості Харківської губернії]]

Центр: Таранівка


text:
# Біженці Південного Судану
Біженці Південного Судану — особи, що походять з африканської країни Південного Судану, але шукають притулку за межами своєї рідної країни. Наймолодша незалежна держава світу має недавню і неспокійну історію тривалих конфліктів і зміни клімату, а саме запустелювання. Це призвело не лише до насильства та голоду, але і до вимушеної міграції великої кількості населення, як всередині країни, так і за її межами.

## Внутрішньо переміщені особи в Південному Судані
Принаймні 1,6 мільйона людей в Південному Судані стали внутрішньо переміщеними особами в результаті громадянської війни в Південній Судані, яка розпочалася в 2013 році.

## Приймаючі країни
Станом на червень 2016 року близько 725 тисяч південносуданських мешканців були біженцями в сусідні країни.

### Ефіопія
Близько 272 тисяч біженців з Південного Судану проживали в регіоні Гамбела в Ефіопії, станом на квітень 2016 року. Більшість з них живуть в цих таборах біженців::
- табір Пугнідо: ~ 62,800
- табір Тіркіді: ~ 54,750
- табір Куле: ~ 49,410
- табір Джеві: ~ 42,570
- табір Літчуор: ~ 4 480

Учні старших класів Блакитного Нілу в містах Бамбасі, Танго, Шерколе та таборі для біженців Ашура повідомляють про труднощі при складанні національних екзаменів в Ефіопії. У 2014 році приблизно 5500 біженців з Південного Судану проживали в Тирголі, Ефіопії.

### Уганда
На кінець березня 2016 року в Уганді було близько 100 000 південно-суданських біженців. Станом на січень 2016 року більшість із них перебували в Аджумані, Аруа, Кір'яндонго та Кампалі. У 2014 році Уганда відкрила чотири пункти прийому для південносуданських біженців. Вони розташовувалися в Кері в регіоні Кобоко, Ріно в Аруа, Дзайпі в Аджумані на кордоні Уганда-Південний Судан під Нимуле, а також в аеропорті Ентеббе.
Дзайпійське поселення стало швидко перенаселеним, оскільки воно налічувало 25 000 чоловік, в той час як було призначено лише для утримання 3000 осіб. У лютому 2016 року Дитячий фонд ООН повідомив, що "Транзитні центри перебувають на межі пернаселення. Транзитний центр Ньюманзі може вмістити 3000 осіб, але може бути розширеним до 5000 осіб у гіршому випадку, тоді як населений пункт Мааджи (в Аджумані) може прийняти ще 10 000 біженців." Біженці в таборі поселення Кір'яндонго практикують сільське господарство.

### Кенія
У Кенії 44 000 біженців із Південного Судану прибули в період 2013-2015 років. В результаті, табір біженців в Какумі збільшився майже наполовину

## Прийом біженців ззовні
There are 272,261 registered refugees in South Sudan in 2016: 251,216 are from Sudan, 14,767 are from the DRC, 4,400 from Ethiopia and 1,878 are from the CAR.
У 2016 році в Південному Судані зареєстровано 272 261 біженець: 251 216 з Судану, 14 767 з Демократичної Республіки Конго, 4 400 з Ефіопії та 1 878 з Центральноафриканської Республіки

title: Біженці Південного Судану

wikitext:
{{Етнічна група
| назва      = Біженці Південного Судану<ref>{{Cite web |url=http://data.unhcr.org/SouthSudan/download.php?id=3093 |title=Архівована копія |accessdate=16 липня 2017 |archive-date=12 березня 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170312051028/http://data.unhcr.org/SouthSudan/download.php?id=3093 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170312051028/http://data.unhcr.org/SouthSudan/download.php?id=3093 |date=2017-03-12 }}</ref>
| зображення =
| підпис     =
| самоназва  =
| кількість  = приблизно 1.26 млн
| розселення =
{{Прапор|Уганда}}[[Уганда]]:520,577

{{Прапор|Ефіопія}}[[Ефіопія]]:321,342

{{Прапор|Судан}}[[Судан]]:261,794

{{Прапор|Кенія}}[[Кенія]]:90,181

{{Прапор|Демократична Республіка Конго}}[[Демократична Республіка Конго]]:60,211

{{Прапор|Центральноафриканська Республіка}}[[Центральноафриканська Республіка]]:4,931

| мова       =
| релігія    =
| родичі     =
| вимер      =
| раса       =
| походження =
| входить    =
}}

'''Біженці Південного Судану''' — особи, що походять з африканської країни [[Південний Судан|Південного Судану]], але шукають притулку за межами своєї рідної країни. Наймолодша незалежна держава світу має недавню і [[Громадянська війна в Південному Судані|неспокійну історію тривалих конфліктів]] і зміни клімату, а саме запустелювання. Це призвело не лише до насильства та голоду, але і до вимушеної міграції великої кількості населення, як всередині країни, так і за її межами.

==Внутрішньо переміщені особи в Південному Судані==
Принаймні 1,6 мільйона людей в Південному Судані стали [[Внутрішньо переміщені особи|внутрішньо переміщеними особами]] в результаті [[Громадянська війна в Південному Судані|громадянської війни в Південній Судані]], яка розпочалася в 2013 році. <ref>[http://www.internal-displacement.org/sub-saharan-africa/south-sudan/ South Sudan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160918155206/http://www.internal-displacement.org/sub-saharan-africa/south-sudan |date=18 вересня 2016 }}, Internal Displacement Monitoring Center, accessed May 14, 2016</ref>

==Приймаючі країни==
Станом на червень 2016 року близько 725 тисяч [[Південний Судан|південносуданських]] мешканців були [[Біженці|біженцями]] в сусідні країни.<ref>{{Cite web |url=http://data.unhcr.org/SouthSudan/regional.php |title=Архівована копія |accessdate=16 липня 2017 |archive-date=10 лютого 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140210092356/http://data.unhcr.org/SouthSudan/regional.php }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140210092356/http://data.unhcr.org/SouthSudan/regional.php |date=2014-02-10 }}</ref>

===Судан===

===Ефіопія===
Близько 272 тисяч біженців з Південного Судану проживали в регіоні Гамбела в [[Ефіопія|Ефіопії]], станом на квітень 2016 року.<ref>http://www.voanews.com/content/ethiopia-accuses-south-sudan-gunmen-killing-one-hundred-forty-people/3289278.html|title=Ethiopia{{Недоступне посилання|date=травень 2019 |bot=InternetArchiveBot }} Accuses South Sudan Gunmen of Killing 140</ref> Більшість з них живуть в цих [[Табір переміщених осіб|таборах біженців]]::<ref>{{Cite web |url=http://data.unhcr.org/SouthSudan/region.php?id=36&country=65 |title=Архівована копія |accessdate=16 липня 2017 |archive-date=1 лютого 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180201195912/http://data.unhcr.org/SouthSudan/region.php?id=36&country=65 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180201195912/http://data.unhcr.org/SouthSudan/region.php?id=36&country=65 |date=2018-02-01 }}</ref>
* табір Пугнідо: ~ 62,800
* табір Тіркіді: ~ 54,750
* табір Куле: ~ 49,410
* табір Джеві: ~ 42,570
* табір Літчуор: ~ 4 480

Учні старших класів [[Блакитний Ніл (штат)|Блакитного Нілу]] в містах Бамбасі, Танго, Шерколе та таборі для біженців Ашура повідомляють про труднощі при складанні національних екзаменів в Ефіопії.<ref>{{Cite web|url=https://radiotamazuj.org/en/article/blue-nile-students-refugee-camps-complain-ethiopian-syllabus|title=Blue Nile students at refugee camps complain of Ethiopian syllabus   {{!}} Radio Tamazuj|website=radiotamazuj.org|access-date=2016-05-14|archiveurl=https://web.archive.org/web/20160603100915/https://radiotamazuj.org/en/article/blue-nile-students-refugee-camps-complain-ethiopian-syllabus|archivedate=2016-06-03|deadurl=yes}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160603100915/https://radiotamazuj.org/en/article/blue-nile-students-refugee-camps-complain-ethiopian-syllabus |date=2016-06-03 }}</ref> У 2014 році приблизно 5500 біженців з Південного Судану проживали в Тирголі, Ефіопії.<ref>[http://www.doctorswithoutborders.org/news-stories/field-news/caring-south-sudanese-kenya-uganda-ethiopia Caring for South Sudanese in Kenya, Uganda, Ethiopia] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170808092956/http://www.doctorswithoutborders.org/news-stories/field-news/caring-south-sudanese-kenya-uganda-ethiopia |date=8 серпня 2017 }}, Doctors without Borders, January 23, 2014</ref>

===Уганда===
На кінець березня 2016 року в Уганді було близько 100 000 південно-суданських біженців. Станом на січень 2016 року більшість із них перебували в Аджумані, Аруа, Кір'яндонго та [[Кампала|Кампалі]]. У 2014 році Уганда відкрила чотири пункти прийому для південносуданських біженців. Вони розташовувалися в Кері в регіоні Кобоко, Ріно в Аруа, Дзайпі в Аджумані на кордоні Уганда-Південний Судан під Нимуле, а також в аеропорті Ентеббе.<ref>{{Cite web|url=http://www.irinnews.org/report/99416/uganda-grapples-influx-south-sudanese-refugees|title=Uganda grapples with influx of South Sudanese refugees|date=2014-01-02|website=IRIN|access-date=2016-05-14|archive-date=5 грудня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20171205143557/http://www.irinnews.org/report/99416/uganda-grapples-influx-south-sudanese-refugees}}</ref>

Дзайпійське поселення стало швидко перенаселеним, оскільки воно налічувало 25 000 чоловік, в той час як було призначено лише для утримання 3000 осіб.<ref>{{Cite web|url=http://www.doctorswithoutborders.org/news-stories/field-news/caring-south-sudanese-kenya-uganda-ethiopia|title=Caring for South Sudanese in Kenya, Uganda, Ethiopia|date=2014-01-23|website=Doctors Without Borders USA|access-date=2016-05-14|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170808092956/http://www.doctorswithoutborders.org/news-stories/field-news/caring-south-sudanese-kenya-uganda-ethiopia|archivedate=2017-08-08|deadurl=yes}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170808092956/http://www.doctorswithoutborders.org/news-stories/field-news/caring-south-sudanese-kenya-uganda-ethiopia |date=2017-08-08 }}</ref> У лютому 2016 року Дитячий фонд ООН повідомив, що "Транзитні центри перебувають на межі пернаселення. Транзитний центр Ньюманзі може вмістити 3000 осіб, але може бути розширеним до 5000 осіб у гіршому випадку, тоді як населений пункт Мааджи (в Аджумані) може прийняти ще 10 000 біженців."<ref>{{Cite web|url=http://reliefweb.int/report/uganda/uganda-situation-report-south-sudanese-refugees-1-january-7-february-2016|title=Uganda Situation Report on South Sudanese Refugees, 1 January - 7 February 2016|date=2016-02-13|website=ReliefWeb|language=English|access-date=2016-05-14|archive-date=3 серпня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170803031312/http://reliefweb.int/report/uganda/uganda-situation-report-south-sudanese-refugees-1-january-7-february-2016}}</ref> Біженці в таборі поселення Кір'яндонго практикують сільське господарство.<ref>{{Cite web|url=http://sudantribune.com/spip.php?article58225|title=Uganda: South Sudanese refugees turn to agriculture for survival - Sudan Tribune: Plural news and views on Sudan|website=sudantribune.com|access-date=2016-05-14|archive-date=6 грудня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20171206005831/http://sudantribune.com/spip.php?article58225}}</ref>

===Кенія===
У [[Кенія|Кенії]] 44 000 біженців із Південного Судану прибули в період 2013-2015 років. В результаті, табір біженців в Какумі збільшився майже наполовину<ref>{{Cite news|url=https://www.reuters.com/article/us-southsudan-refugees-kenya-idUSKBN0P00TJ20150620|title=U.N. expands refugee camp in Kenya as South Sudan conflict rages|date=2015-06-20|newspaper=Reuters|access-date=2016-05-14|archive-date=25 липня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170725152841/http://www.reuters.com/article/us-southsudan-refugees-kenya-idUSKBN0P00TJ20150620}}</ref>

==Прийом біженців ззовні==
There are 272,261 registered refugees in South Sudan in 2016: 251,216 are from Sudan, 14,767 are from the DRC, 4,400 from Ethiopia and 1,878 are from the CAR.
У 2016 році в Південному Судані зареєстровано 272 261 біженець: 251 216 з Судану, 14 767 з [[Демократична Республіка Конго|Демократичної Республіки Конго]], 4 400 з Ефіопії та 1 878 з [[Центральноафриканська Республіка|Центральноафриканської Республіки]]<ref>{{Cite web |url=http://data.unhcr.org/SouthSudan/country.php?id=251 |title=Архівована копія |accessdate=16 липня 2017 |archive-date=18 липня 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170718184159/http://data.unhcr.org/SouthSudan/country.php?id=251 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170718184159/http://data.unhcr.org/SouthSudan/country.php?id=251 |date=2017-07-18 }}</ref>

== Див. також ==
* [[Громадянська війна в Південному Судані]]
* [[Діаспора Південного Судану]]

== Примітки ==
{{Reflist}}

{{Ізольована стаття|кластер4}}
[[Категорія:Новітня історія Південного Судану]]
[[Категорія:Міграційні кризи]]

title: Біженці Південного Судану

Кількість: приблизно 1.26 млн

Ареал: Уганда:520,577 · Ефіопія:321,342 · Судан:261,794 · Кенія:90,181 · Демократична Республіка Конго:60,211 · Центральноафриканська Республіка:4,931


text:
# METTL2A
METTL2A (англ. Methyltransferase like 2A) – білок, який кодується однойменним геном, розташованим у людей на 17-й хромосомі. Довжина поліпептидного ланцюга білка становить 378 амінокислот, а молекулярна маса — 43 537.
| 10         |  | 20         |  | 30         |  | 40         |  | 50         |
| ---------- |  | ---------- |  | ---------- |  | ---------- |  | ---------- |
| MAGSYPEGAP |  | AVLADKRQQF |  | GSRFLRDPAR |  | VFHHNAWDNV |  | EWSEEQAAAA |
| ERKVQENSIQ |  | RVCQEKQVDY |  | EINAHKYWND |  | FYKIHENGFF |  | KDRHWLFTEF |
| PELAPSQNQN |  | HLKDWFLENK |  | SEVPECRNNE |  | DGPGLIMEEQ |  | HKCSSKSLEH |
| KTQTLPVEEN |  | VTQKISDLEI |  | CADEFPGSSA |  | TYRILEVGCG |  | VGNTVFPILQ |
| TNNDPGLFVY |  | CCDFSSTAIE |  | LVQTNSEYDP |  | SRCFAFVHDL |  | CDEEKSYPVP |
| KGSLDIIILI |  | FVLSAIVPDK |  | MQKAINRLSR |  | LLKPGGMMLL |  | RDYGRYDMAQ |
| LRFKKGQCLS |  | GNFYVRGDGT |  | RVYFFTQEEL |  | DTLFTTAGLE |  | KVQNLVDRRL |
| QVNRGKQLTM |  | YRVWIQCKYC |  | KPLLSSTS   |  |            |  |            |

A: Аланін

C: Цистеїн

D: Аспарагінова кислота

E: Глутамінова кислота

F: Фенілаланін

G: Гліцин

H: Гістидин

I: Ізолейцин

K: Лізин

L: Лейцин

M: Метіонін

N: Аспарагін

P: Пролін

Q: Глутамін

R: Аргінін

S: Серин

T: Треонін

V: Валін

W: Триптофан

Кодований геном білок за функціями належить до трансфераз, метилтрансфераз, фосфопротеїнів.
Задіяний у таких біологічних процесах, як ацетилювання, альтернативний сплайсинг.
Білок має сайт для зв'язування з S-аденозил-L-метіоніном.

title: METTL2A

wikitext:
{{Картка гена}}
'''METTL2A''' ({{lang-en|Methyltransferase like 2A}}) – білок, який кодується однойменним геном, розташованим у людей на 17-й хромосомі.<ref name="HGNC">{{cite web |url=http://www.genenames.org/cgi-bin/gene_symbol_report?hgnc_id=HGNC:25755 |title=HUGO Gene Nomenclature Commitee, HGNC:25755 |language=англ. |accessdate=21 вересня 2017 |archive-date=15 липня 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170715234925/http://www.genenames.org/cgi-bin/gene_symbol_report?hgnc_id=HGNC:25755 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170715234925/http://www.genenames.org/cgi-bin/gene_symbol_report?hgnc_id=HGNC:25755 |date=2017-07-15 }}</ref> Довжина поліпептидного ланцюга білка становить 378 [[Амінокислоти|амінокислот]], а [[молекулярна маса]] — 43 537<ref name="UniProt">{{cite web |url=http://www.uniprot.org/uniprot/Q96IZ6#sequences |title=UniProt, Q96IZ6 |language=англ. |accessdate=21 вересня 2017 |archive-date=5 грудня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161205141247/http://www.uniprot.org/uniprot/Q96IZ6/#sequences }}</ref>.

{{hidden
 |header=Послідовність амінокислот
 |style=float:right; clear:right; min-width:23em; border: 1px solid #aaa;
 |headerstyle=background-color:#c3fdb8; padding: 0 5px;
 |contentstyle=background-color:#f9f9f9; padding:5px;
 |content=

10		20		30		40		50

MAGSYPEGAP		AVLADKRQQF		GSRFLRDPAR		VFHHNAWDNV		EWSEEQAAAA

ERKVQENSIQ		RVCQEKQVDY		EINAHKYWND		FYKIHENGFF		KDRHWLFTEF

PELAPSQNQN		HLKDWFLENK		SEVPECRNNE		DGPGLIMEEQ		HKCSSKSLEH

KTQTLPVEEN		VTQKISDLEI		CADEFPGSSA		TYRILEVGCG		VGNTVFPILQ

TNNDPGLFVY		CCDFSSTAIE		LVQTNSEYDP		SRCFAFVHDL		CDEEKSYPVP

KGSLDIIILI		FVLSAIVPDK		MQKAINRLSR		LLKPGGMMLL		RDYGRYDMAQ

LRFKKGQCLS		GNFYVRGDGT		RVYFFTQEEL		DTLFTTAGLE		KVQNLVDRRL

QVNRGKQLTM		YRVWIQCKYC		KPLLSSTS

A: [[Аланін]]

C: [[Цистеїн]]

D: [[Аспарагінова кислота]]

E: [[Глутамінова кислота]]

F: [[Фенілаланін]]

G: [[Гліцин]]

H: [[Гістидин]]

I: [[Ізолейцин]]

K: [[Лізин]]

L: [[Лейцин]]

M: [[Метіонін]]

N: [[Аспарагін]]

P: [[Пролін]]

Q: [[Глутамін]]

R: [[Аргінін]]

S: [[Серин]]

T: [[Треонін]]

V: [[Валін]]

W: [[Триптофан]]

Y: [[Тирозин]]
}}

Кодований геном білок за функціями належить до [[трансферази|трансфераз]], [[метилтрансфераза|метилтрансфераз]], [[фосфопротеїни|фосфопротеїнів]].
Задіяний у таких біологічних процесах, як [[ацетилювання]], [[альтернативний сплайсинг]].
Білок має сайт для зв'язування з [[S-аденозил-L-метіонін]]ом.

== Література ==
{{refbegin|2}}
* {{cite journal|назва=The status, quality, and expansion of the NIH full-length cDNA project: the Mammalian Gene Collection (MGC). |journal=Genome Res. |автор= |дата=2004 |сторінки=2121 — 2127|volume=14}} {{PMID|15489334}} {{DOI|10.1101/gr.2596504}}
{{refend}}
== Примітки ==
{{reflist}}

== Див. також ==
* [[Хромосома 17 (людина)|Хромосома 17]]
{{protein-stub}}

{{Портали|Біологія|Хімія}}{{Ізольована стаття}}

[[Категорія:Трансферази]]

title: Ідентифікатори

Символи: METTL2A, METTL2, methyltransferase like 2A, methyltransferase 2A, methylcytidine

Зовнішні ІД: MGI: 1289171 HomoloGene: 10174 GeneCards: METTL2A

title: Ортологи

Види: Людина · Миша

Ортологи: Вікідані

Див./Ред. для людей: Див./Ред. для мишей