text:
# Кузьменко Юлія Леонідівна
Ю́лія Леоні́дівна Кузьме́нко (нар. 5 листопада 1979, Горлівка) — українська лікарка-педіатр (фах — педіатрична інтервенційна кардіологія); волонтерка, громадська діячка, військовий медик, кандидат медичних наук.
Кузьменко потрапила у фокус українських та закордонних ЗМІ 12 грудня 2019 року, коли її арештували як одну з підозрюваних у вбивстві журналіста Павла Шеремета.

## Життєпис
- 1996 року закінчила середню школу
- 1996—2002 — навчалась в Медичному університеті ім. Богомольця
- 2002—2006 — працювала в Інституті серцево-судинної хірургії ім. Амосова.
- з 2003 року — працює в Науково-практичному центрі дитячої кардіології та кардіохірургії МОЗУ, дитячий кардіохірург.
- з 2007 року — завідувач відділення Рентгеноангіографії і ендоваскулярної хірургії в Центрі дитячої кардіохірургії.

Після початку російсько-української війни на Донбасі займалась волонтерством у Євромайдан SOS. 2018 телеканал Україна зняв про Юлію короткий фільм: «Гордість країни: місія врятувати життя».
У 2018 році Юлію Кузьменко включили до списку 100 найвпливовіших жінок України (за версію журналу «Фокус»).
У 2021 брала участь у довиборах до Верховної Ради від партії ЄС у Донецькій області, посівши третє місце, набравши 6,69 % голосів.

## Кримінальне провадження
12 грудня 2019 Юлію заарештували з Яною Дугарь та Андрієм Антоненком за підозрою у вбивстві українського журналіста Павла Шеремета, що сталося 20 липня 2016 року. Юлія Кузьменко з Андрієм Антоненком, як стверджує слідство, можуть бути ідентифіковані як ті особи, які задокументовані на відеозаписах камер CCTV на місці подій в ніч перед убивством, і на думку слідства, вони займалися встановленням вибухового пристрою під місцем водія у автомобілі Олени Притули.
Українські та закордонні журналісти висловили скептичне ставлення до представлених на пресконференції МВС доказів винуватості затриманих осіб, а також щодо сформульованого слідством мотиву злочину..
Згідно із даними слідства, для ідентифікації підозрюваних, крім КНІСЕ, залучили також фахівця-криміналіста з Британії на ім'я Айвон Бірч (en. Ivan Birch), який спеціалізується на методиці так званого «криміналістичного аналізу ходи» (en. forensic gait analysis). За власними даними Бірча, точність його методики становить близько 70 %. Провідні фахівці-криміналісти із Нідерландів та Австралії взагалі ставлять під сумнів наукову обґрунтованість «криміналістичного аналізу ходи (en. FGA)» як способу ідентифікації підозрюваних.
На брифінгу 12 грудня заступник голови Нацполіції Євген Коваль також заявив, що в одній з телефонних розмов Юлія начебто також заявляла про іншу заплановану жертву, відому волонтерку, добровольця та громадську діячку Марусю Звіробій.
13 грудня справу Юлії мала місце спроба зняти справу з розгляду через відвід скандального судді Сергія Вовка. Але судове засідання провели, і суддя Сергій Вовк виніс рішення щодо утримання Кузьменко за ґратами до 8 лютого. Захист Кузьменко подав апеляцію.
20 грудня, після того, як суд не зміг розглянути апеляцію захисту Кузьменко, спецпризначенці без розпізнавальних знаків почали зачистку зали Апеляційного суду. Прихильники Кузьменко намагалися не пустити озброєних людей до зали, через що сталася сутичка. Згодом спецпризначенцям вдалося вивести Юлію з зали. Під час сутички госпіталізовано колишнього командира 25-ї бригади Андрія Янченка, якому силовики зламали шию, крім того, в Андрія стався напад епілепсії.
24 грудня Київський апеляційний суд розглянув апеляцію захисту і залишив під вартою Кузьменко, попри те, що її просили відпустити на поруки 55 людей, зокрема учасники АТО, військові капелани, колишні нардепи Оксана Корчинська, Микола Величкович та ексміністр охорони здоров'я Олег Мусій.
2 січня 2020 у справі Шеремета проводили слідчий експеримент із Кузьменко. Владислав Добош, адвокат Юлії, назвав ці дії слідчих (зокрема, на прізвище Бирко) незаконними. Адвокат не отримав матеріалів справи для ознайомлення.
17 січня захист лікарки Кузьменко повторно подав клопотання про зміну запобіжного заходу. Судове слухання, яке відбулося у Печерському суді 23 січня 2020 року, було суто технічним і розгляд клопотання перенесли на 3 лютого 2020.
28 січня 2020 адвокат Кузьменко заявив, що слідство намагається продовжити строк досудового утримання підозрюваних під вартою ще на шість місяців, до червня 2020 року. Попри постійні протести захисту, суддя Віталій Писанець продовжив термін її утримання під вартою до 3 квітня. Після допитів мами, колишнього чоловіка та кількох інших ймовірних свідків, Печерський суд відмовився випускати з-під варти Кузьменко під домашній арешт.
6 березня Кузьменко відмовилась від проходження перевірки на поліграфі через недовіру до державних експертів.
1 квітня суд продовжив Кузьменко утримання під вартою до 30 травня, засідання проходило без спостерігачів через карантин. На закритому судовому засіданні 1 квітня лікар Кузьменко звернула увагу суду, що в умовах епідемії коронавірусу вона перебуває у двомісній камері, де її співкамерниці регулярно змінюються.
28 квітня Юлії продовжили арешт до 30 травня. 26 травня арешт повторно продовжили на два місяці.
10 червня Київський апеляційний суд вирішив продовжити тримання Юлії під вартою до 24 липня. У липні, коли минуло понад 200 днів перебування підозрюваних під вартою, у Кузьменко почалися проблеми зі здоров'ям, зокрема, у неї з'явилися збої ритму серця та проблеми із тиском. 16 липня Юлії продовжили арешт щонайменше до 13 вересня.
27 серпня з Кузьменко зняли електронний браслет для стеження.

### Адвокат Кузьменко
Спочатку інтереси Кузьменко представляв адвокат Владислав Добош, далі ці обов'язки взяв адвокат Тарас Безпалий.

## Нагороди
- 2016 — Відзнака Президента України «За гуманітарну участь в антитерористичній операції»
- 2016 — волонтерська премія «Євромайдан SOS-2016»[36]
- 2018 — включена до списку 100 найвпливовіших жінок України за версію журналу «Фокус»[4]

title: Кузьменко Юлія Леонідівна

wikitext:
{{Othernames|Кузьменко}}
{{тезки|Кузьменко Юлія}}
{{особа
|нагороди = {{Відзнака Президента України «За гуманітарну участь в антитерористичній операції»}}
|громадянство = {{UKR}}
}}

'''Ю́лія Леоні́дівна Кузьме́нко''' ({{н|а}} 5 листопада 1979, [[Горлівка]]) — українська лікарка-педіатр (фах — педіатрична інтервенційна кардіологія); волонтерка, громадська діячка, військовий медик, кандидат медичних наук<ref>{{Cite web|title=Кузьменко Юлія Леонідівна|url=http://irbis-nbuv.gov.ua/cgi-bin/suak/corp.exe?&I21DBN=SAUA&P21DBN=SAUA&S21STN=1&S21REF=10&S21FMT=elib_all&C21COM=S&S21CNR=20&S21P01=0&S21P02=0&S21P03=ID=&S21COLORTERMS=0&S21STR=0043085|website=irbis-nbuv.gov.ua|accessdate=2019-12-14}}</ref>.

Кузьменко потрапила у фокус українських та закордонних ЗМІ 12 грудня 2019 року, коли її арештували як одну з підозрюваних у [[Убивство Павла Шеремета|вбивстві]] [[Шеремет Павло Григорович|журналіста Павла Шеремета]].

== Життєпис ==
* 1996 року закінчила середню школу
* 1996—2002 — навчалась в [[Національний медичний університет імені О. О. Богомольця|Медичному університеті ім. Богомольця]]
* 2002—2006 — працювала в [[Національний інститут серцево-судинної хірургії імені Миколи Амосова НАМН України|Інституті серцево-судинної хірургії ім. Амосова]].
* з 2003 року — працює в [[Науково-практичний медичний центр дитячої кардіології та кардіохірургії МОЗ України|Науково-практичному центрі дитячої кардіології та кардіохірургії МОЗУ]], дитячий кардіохірург.
* з 2007 року — завідувач відділення Рентгеноангіографії і ендоваскулярної хірургії в [[Науково-практичний медичний центр дитячої кардіології та кардіохірургії МОЗ України|Центрі дитячої кардіохірургії]].

Після початку [[Російсько-українська війна (з 2014)|російсько-української війни]] на Донбасі займалась волонтерством у [[Євромайдан SOS]]. 2018 [[Україна (телеканал)|телеканал Україна]] зняв про Юлію короткий фільм: «Гордість країни: місія врятувати життя»<ref>{{Cite web|title=Кого підозрюють у вбивстві Шеремета? Фільм про хірурга та волонтерку Юлію Кузьменко|url=https://glavcom.ua/country/society/kogo-pidozryuyut-u-vbivstvi-sheremeta-film-pro-hirurga-ta-volonterku-yuliyu-kuzmenko-646532.html&c=da1e6bd9c6a240a189f37bc78795eff2?1576228513|website=glavcom.ua|accessdate=2019-12-14|language=uk}}{{Недоступне посилання}}</ref>.

У 2018 році Юлію Кузьменко включили до списку 100 найвпливовіших жінок України (за версію журналу «Фокус»).<ref name=":0">{{Cite web|url=https://suspilne.media/4410-novi-zatrimani-v-spravi-vbivstvo-seremeta-so-vidomo/|website=suspilne.media|accessdate=2020-08-25|title=Нові підозрювані у справі Шеремета. Що відомо|last=Денисова|first=Оксана|date=12 грудня 2019|publisher=Суспільне {{!}} Новини|language=uk|archive-date=12 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200812151257/https://suspilne.media/4410-novi-zatrimani-v-spravi-vbivstvo-seremeta-so-vidomo/}}</ref>

У 2021 брала участь у довиборах до Верховної Ради від партії ЄС у Донецькій області, посівши третє місце, набравши 6,69 % голосів.<ref>{{cite web|url=https://censor.net/ua/news/3256196/aksonov_peremig_na_dovyborah_u_radu_v_donetskiyi_oblasti_dani_tsvk|website=censor.net|title=Аксьонов переміг на довиборах у Раду в Донецькій області - дані ЦВК|date=29.03.21|accessdate=29 березня 2021|archive-date=9 липня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210709182237/https://censor.net/ua/news/3256196/aksonov_peremig_na_dovyborah_u_radu_v_donetskiyi_oblasti_dani_tsvk}}</ref>

== Кримінальне провадження ==
{{main|Убивство Павла Шеремета}}

12 грудня 2019 Юлію заарештували з [[Дугарь Яна Сергіївна|Яною Дугарь]] та [[Антоненко Андрій Сергійович|Андрієм Антоненком]] за підозрою у [[Убивство Павла Шеремета|вбивстві]] українського журналіста [[Шеремет Павло Григорович|Павла Шеремета]], що сталося 20 липня 2016 року<ref>{{Cite web|title=Відомий журналіст Павло Шеремет загинув від вибуху авто|url=https://24tv.ua/vidomiy_zhurnalist_pavlo_sheremet_zaginuv_vid_vibuhu_avto_n707185|website=[[24 канал]]|accessdate=2019-12-12|archive-date=19 грудня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191219194524/https://24tv.ua/vidomiy_zhurnalist_pavlo_sheremet_zaginuv_vid_vibuhu_avto_n707185}}</ref>. Юлія Кузьменко з Андрієм Антоненком, як стверджує слідство, можуть бути ідентифіковані як ті особи, які задокументовані на відеозаписах камер CCTV на місці подій в ніч перед убивством, і на думку слідства, вони займалися встановленням вибухового пристрою під місцем водія у автомобілі Олени Притули<ref>{{Cite web|title=Вибухівку під авто Шеремета заклали Антоненко та Кузьменко: висновки експертів|url=https://24tv.ua/vibuhivku_pid_avto_sheremeta_zaklali_antonenko_ta_kuzmenko_visnovok_eksperta_n1247993|website=[[24 канал]]|accessdate=2019-12-12|archive-date=2 січня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200102191451/https://24tv.ua/vibuhivku_pid_avto_sheremeta_zaklali_antonenko_ta_kuzmenko_visnovok_eksperta_n1247993}}</ref><ref>{{Cite web|title=Волонтерку Юлію Кузьменко підозрюють у вбивстві Шеремета: що про неї відомо|url=https://24tv.ua/yuliya_kuzmenko_biografiya_pidozryuvanoyi_u_vbivstvi_sheremeta_n1247944|website=[[24 канал]]|accessdate=2019-12-12|archive-date=19 грудня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191219194542/https://24tv.ua/yuliya_kuzmenko_biografiya_pidozryuvanoyi_u_vbivstvi_sheremeta_n1247944}}</ref>.

Українські та закордонні журналісти висловили скептичне ставлення до представлених на пресконференції МВС доказів винуватості затриманих осіб, а також щодо сформульованого слідством мотиву злочину.<ref>''Матола В.'' [https://ukr.lb.ua/pravo/2019/12/15/444913_print_odyazi_sakralna_zhertva.html Прінт на одязі, сакральна жертва та наплічник фотографа: які докази демонструє поліція у справі Шеремета?] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200103080446/https://ukr.lb.ua/pravo/2019/12/15/444913_print_odyazi_sakralna_zhertva.html |date=3 січня 2020 }}, LB.ua (15 грудня 2019)</ref>.<ref>''RSF Репортери-без-кордонів'' [https://rsf.org/en/news/ukraine-must-be-less-cagey-about-sheremet-murder-case-rsf-says Україна мусить менше ухилятися від питань про справу вбивства Шеремета, заявляє RSF] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200111193402/https://rsf.org/en/news/ukraine-must-be-less-cagey-about-sheremet-murder-case-rsf-says |date=11 січня 2020 }} Офіційна заява. Сайт RSF. 10 січня 2020 {{ref-en}}</ref>

Згідно із даними слідства, для ідентифікації підозрюваних, крім [[КНІСЕ]], залучили також фахівця-криміналіста з Британії на ім'я Айвон Бірч (en. Ivan Birch), який спеціалізується на методиці так званого «криміналістичного аналізу ходи» (en. forensic gait analysis)<ref>{{Cite web|title=Версія слідства: авто Шеремета мінувала дитячий хірург, допомагав – АТОвець|url=https://www.pravda.com.ua/news/2019/12/12/7234678/|website=[[Українська правда]]|accessdate=2019-12-12|language=uk|archive-date=12 грудня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191212200451/https://www.pravda.com.ua/news/2019/12/12/7234678/}}</ref>. За власними даними Бірча, точність його методики становить близько 70 %<ref>Birch I, et al.
[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/23937944 The identification of individuals by observational gait analysis using closed circuit television footage.] Sci Justice. 2013 Sep;53(3):339-42</ref>. Провідні фахівці-криміналісти із Нідерландів та Австралії взагалі ставлять під сумнів наукову обґрунтованість «криміналістичного аналізу ходи (en. FGA)» як способу ідентифікації підозрюваних<ref>Nina M van Mastrigt, et al. [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6201773/ Critical review of the use and scientific basis of forensic gait analysis] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20220211211746/https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6201773/ |date=11 лютого 2022 }} Forensic Sci Res. 2018; 3(3): 183—193.</ref><ref>Seckiner D, et al. [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/30690252 Forensic gait analysis — Morphometric assessment from surveillance footage.] Forensic Sci Int. 2019 Mar;296:57-66</ref>.

На брифінгу 12 грудня заступник голови Нацполіції [[Коваль Євген Олександрович|Євген Коваль]] також заявив, що в одній з телефонних розмов Юлія начебто також заявляла про іншу заплановану жертву, відому волонтерку, добровольця та громадську діячку [[Маруся Звіробій|Марусю Звіробій]]<ref>{{Cite web|title=Підозрювана у вбивстві Шеремета Кузьменко своєю жертвою обрала ще й Марусю Звіробій|url=https://24tv.ua/pidozryuvana_u_vbivstvi_sheremeta_kuzmenko_svoyeyu_zhertvoyu_obrala_shhe_y_marusyu_zvirobiy_n1248025|website=[[24 канал]]|accessdate=2019-12-12|archive-date=17 лютого 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200217012624/https://24tv.ua/pidozryuvana_u_vbivstvi_sheremeta_kuzmenko_svoyeyu_zhertvoyu_obrala_shhe_y_marusyu_zvirobiy_n1248025}}</ref><ref>{{Cite web|title=У справі про вбивство Шеремета затримані сержант ССО Андрій Антоненко та волонтерка Юлія Кузьменко (оновлено)|url=https://censor.net/ua/ua/news/3165039/u_spravi_pro_vbyvstvo_sheremeta_zatrymani_serjant_sso_andriyi_antonenko_ta_volonterka_yuliya_kuzmenko|website=[[Цензор.нет]]|accessdate=2019-12-12|language=uk|last=Цензор.НЕТ}}</ref>.

13 грудня справу Юлії мала місце спроба зняти справу з розгляду через відвід скандального судді [[Вовк Сергій Володимирович|Сергія Вовка]]<ref>{{Cite web|title=Справу Кузьменко зняли з розгляду через відвід судді|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/meru-presecheniya-kuzmenko-budet-izbirat-1576244897.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2019-12-13|language=ru|archive-date=13 грудня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191213152429/https://www.rbc.ua/ukr/news/meru-presecheniya-kuzmenko-budet-izbirat-1576244897.html}}</ref>. Але судове засідання провели, і суддя [[Вовк Сергій Володимирович|Сергій Вовк]] виніс рішення щодо утримання Кузьменко за ґратами до 8 лютого. Захист Кузьменко подав апеляцію.

20 грудня, після того, як суд не зміг розглянути апеляцію захисту Кузьменко, спецпризначенці без розпізнавальних знаків почали зачистку зали [[Апеляційний суд міста Києва|Апеляційного суду]]. Прихильники Кузьменко намагалися не пустити озброєних людей до зали, через що сталася сутичка. Згодом спецпризначенцям вдалося вивести Юлію з зали. Під час сутички госпіталізовано колишнього командира 25-ї бригади [[Янченко Андрій Васильович|Андрія Янченка]], якому силовики зламали шию, крім того, в Андрія стався напад епілепсії<ref>{{Cite web|title=Справа підозрюваної у вбивстві Шеремета Кузьменко: в Апеляційному суді зчинилася сутичка – відео|url=https://24tv.ua/sprava_pidozryuvanoyi_u_vbivstvi_sheremeta_kuzmenko_v_apelyatsiynomu_sudi_zchinilasya_sutichka_n1252209|website=[[24 канал]]|accessdate=2019-12-20|archive-date=21 грудня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191221104428/https://24tv.ua/sprava_pidozryuvanoyi_u_vbivstvi_sheremeta_kuzmenko_v_apelyatsiynomu_sudi_zchinilasya_sutichka_n1252209}}</ref>.

'''24 грудня''' Київський апеляційний суд розглянув апеляцію захисту і залишив під вартою Кузьменко<ref>{{Cite web|title=Суд відхилив апеляцію на арешт Кузьменко|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/sud-otklonil-apellyatsiyu-arest-kuzmenko-1577198289.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2019-12-25|language=ru|archive-date=25 грудня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191225133935/https://www.rbc.ua/ukr/news/sud-otklonil-apellyatsiyu-arest-kuzmenko-1577198289.html}}</ref>, попри те, що її просили відпустити на поруки 55 людей, зокрема учасники АТО, військові капелани, колишні нардепи [[Корчинська Оксана Анатоліївна|Оксана Корчинська]], [[Величкович Микола Романович|Микола Величкович]] та ексміністр охорони здоров'я [[Мусій Олег Степанович|Олег Мусій]]<ref>{{Cite web|title=Кузьменко просять відпустити на поруки 55 осіб|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/kuzmenko-prosyat-otpustit-poruki-55-chelovek-1577196553.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2019-12-25|language=ru|archive-date=25 грудня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20191225133935/https://www.rbc.ua/ukr/news/kuzmenko-prosyat-otpustit-poruki-55-chelovek-1577196553.html}}</ref>.

'''2 січня 2020''' у справі Шеремета проводили слідчий експеримент із Кузьменко. [[Добош Владислав Андрійович|Владислав Добош]], адвокат Юлії, назвав ці дії слідчих (зокрема, на прізвище Бирко) незаконними. Адвокат не отримав матеріалів справи для ознайомлення<ref>{{Cite web|title=У справі вбивства Павла Шеремета проводять слідчий експеримент із Кузьменко, - адвокат|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/delu-ubiystva-pavla-sheremeta-provodyat-sledstvennyy-1577987355.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-01-02|language=ru|archive-date=2 січня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200102183027/https://www.rbc.ua/ukr/news/delu-ubiystva-pavla-sheremeta-provodyat-sledstvennyy-1577987355.html}}</ref>.

'''17 січня''' захист лікарки Кузьменко повторно подав клопотання про зміну запобіжного заходу<ref>[https://www.facebook.com/freeDrYuliaKuzmenko/posts/122633312582934 Захисники д-ра Юлії Кузьменко подали клопотання про зміну запобіжного заходу] Facebook-спільнота Free_Dr_Yulia_Kuzmenko, 20 січня 2020</ref>. Судове слухання, яке відбулося у [[Печерський районний суд міста Києва|Печерському суді]] '''23 січня 2020''' року, було суто технічним і розгляд клопотання перенесли на 3 лютого 2020.

'''28 січня 2020''' адвокат Кузьменко заявив, що слідство намагається продовжити строк досудового утримання підозрюваних під вартою ще на шість місяців, до червня 2020 року<ref>''Facebook-спільнота Free_Dr_Yulia_Kuzmenko'' [https://www.facebook.com/freeDrYuliaKuzmenko/posts/125747192271546 Слідство хоче продовжити тримання Юлії Кузьменко під вартою ще на 6 місяців] Правозахисна ініціатива «Звільнити лікарку Ю. Л. Кузьменко», 28 січня 2020</ref>. Попри постійні протести захисту, суддя Віталій Писанець продовжив термін її утримання під вартою до '''3 квітня'''<ref>{{Cite web|title=Суд продовжив арешт Кузьменко по справі про вбивство Шеремета|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/sud-prodlil-arest-kuzmenko-delu-ubiystve-1580817935.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-02-04|language=ru|archive-date=4 лютого 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200204185246/https://www.rbc.ua/ukr/news/sud-prodlil-arest-kuzmenko-delu-ubiystve-1580817935.html}}</ref>. Після допитів мами, колишнього чоловіка та кількох інших ймовірних свідків, Печерський суд відмовився випускати з-під варти Кузьменко під домашній арешт<ref>{{Cite web|title=Вбивство Шеремета: суд відмовився відпустити з-під варти Кузьменко|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/ubiystvo-sheremeta-sud-otkazalsya-otpustit-1580749730.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-02-04|language=ru|archive-date=4 лютого 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200204120455/https://www.rbc.ua/ukr/news/ubiystvo-sheremeta-sud-otkazalsya-otpustit-1580749730.html}}</ref>.

'''6 березня''' Кузьменко відмовилась від проходження перевірки на [[поліграф]]і через недовіру до державних експертів<ref>{{Cite web|title=Підозрювана у справі Шеремета відмовилась від поліграфа|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/podozrevaemaya-delu-sheremeta-otkazalas-poligrafa-1583518869.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-03-07|language=ru|archive-date=7 березня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200307092747/https://www.rbc.ua/ukr/news/podozrevaemaya-delu-sheremeta-otkazalas-poligrafa-1583518869.html}}</ref>.

'''1 квітня''' суд продовжив Кузьменко утримання під вартою до 30 травня, засідання проходило без спостерігачів через карантин<ref>{{Cite web|title=Вбивство Шеремета: Кузьменко продовжили арешт|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/ubiystvo-sheremeta-kuzmenko-prodlili-arest-1585751845.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-04-01|language=ru|archive-date=15 червня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200615154841/https://www.rbc.ua/ukr/news/ubiystvo-sheremeta-kuzmenko-prodlili-arest-1585751845.html}}</ref>. На закритому судовому засіданні '''1 квітня''' лікар Кузьменко звернула увагу суду, що в умовах [[Коронавірусна хвороба 2019 в Україні|епідемії коронавірусу]] вона перебуває у двомісній камері, де її співкамерниці регулярно змінюються.

'''28 квітня''' Юлії продовжили арешт до 30 травня<ref>{{Cite web|title=Справа Шеремета: Кузьменко залишили під вартою|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/delo-sheremeta-kuzmenko-ostavili-strazhey-1588085002.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-04-28|language=ru|archive-date=18 травня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200518173000/https://www.rbc.ua/ukr/news/delo-sheremeta-kuzmenko-ostavili-strazhey-1588085002.html}}</ref>. '''26 травня''' арешт повторно продовжили на два місяці.<ref>{{Cite web|title=Справа Шеремета: суд продовжив арешт Кузьменко|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/delo-sheremeta-sud-prodlil-arest-kuzmenko-1590437640.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-05-26|language=ru|archive-date=25 січня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220125081145/https://www.rbc.ua/ukr/news/delo-sheremeta-sud-prodlil-arest-kuzmenko-1590437640.html}}</ref>

'''10 червня''' Київський апеляційний суд вирішив продовжити тримання Юлії під вартою до '''24 липня'''<ref>{{Cite web|title=Справа Шеремета: Кузьменко залишили під вартою|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/delo-sheremeta-kuzmenko-ostavili-strazhey-1591797004.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-06-10|language=ru|archive-date=10 червня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200610153510/https://www.rbc.ua/ukr/news/delo-sheremeta-kuzmenko-ostavili-strazhey-1591797004.html}}</ref>. У липні, коли минуло понад 200 днів перебування підозрюваних під вартою, у Кузьменко почалися проблеми зі здоров'ям, зокрема, у неї з'явилися збої ритму серця та проблеми із тиском<ref>{{Cite web|title=У підозрюваних у справі Шеремета почалися проблеми зі здоров'ям|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/problemy-serdtsem-sosudami-stalo-izvestno-1593893867.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-07-06|language=ru|archive-date=8 липня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200708171918/https://www.rbc.ua/ukr/news/problemy-serdtsem-sosudami-stalo-izvestno-1593893867.html}}</ref>. '''16 липня''' Юлії продовжили арешт щонайменше до 13 вересня<ref>{{Cite web|title=Вбивство Шеремета: Кузьменко продовжили арешт|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/ubiystvo-sheremeta-kuzmeno-prodlili-arest-1594926391.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-07-19|language=ru|archive-date=19 липня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200719181500/https://www.rbc.ua/ukr/news/ubiystvo-sheremeta-kuzmeno-prodlili-arest-1594926391.html}}</ref>.

'''27 серпня''' з Кузьменко зняли електронний браслет для стеження<ref>{{Cite web|title=З підозрюваної по справі Шеремета зняли електронний браслет|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/podozrevaemoy-delu-sheremeta-snyali-elektronnyy-1598513162.html|website=[[РБК-Україна]]|accessdate=2020-08-27|language=ru|archive-date=14 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210514194609/https://www.rbc.ua/ukr/news/podozrevaemoy-delu-sheremeta-snyali-elektronnyy-1598513162.html}}</ref>.

=== Адвокат Кузьменко ===
Спочатку інтереси Кузьменко представляв адвокат [[Добош Владислав Андрійович|Владислав Добош]]<ref>[https://www.akimov.kharkiv.ua/free_dr_yulia_kuzmenko_1.html#vlad_dobosh Офіційне звернення Владислава Добоша]{{Недоступне посилання}}</ref>, далі ці обов'язки взяв адвокат Тарас Безпалий<ref>{{Cite web|title=Справа Шеремета: апеляційний суд залишив Кузьменко під вартою|url=https://www.unian.ua/society/10874687-sprava-sheremeta-apelyaciyniy-sud-zalishiv-kuzmenko-pid-vartoyu.html|website=www.unian.ua|accessdate=2020-02-25|language=uk|archive-date=25 лютого 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200225131903/https://www.unian.ua/society/10874687-sprava-sheremeta-apelyaciyniy-sud-zalishiv-kuzmenko-pid-vartoyu.html}}</ref>.

== Нагороди ==
* 2016 — [[Відзнака Президента України «За гуманітарну участь в антитерористичній операції»]]
* 2016 — волонтерська премія «Євромайдан SOS-2016»<ref>{{Cite news|title=Ключову фігурантку "справи Шеремета" Юлію Кузьменко випустили під домашній арешт|url=https://www.bbc.com/ukrainian/news-53738886|work=BBC News Україна|accessdate=2020-08-25|language=uk|archive-date=11 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200811195246/https://www.bbc.com/ukrainian/news-53738886}}</ref>
* 2018 — включена до списку 100 найвпливовіших жінок України за версію журналу «Фокус»<ref name=":0" />

== Примітки ==
{{reflist|2}}

{{Бібліоінформація}}
{{Учасники РУВ}}

[[Категорія:Права людини в Україні]]
[[Категорія:Українські воячки-учасниці російсько-української війни (з 2014)]]
[[Категорія:Жінки-педіатри]]
[[Категорія:Українські лікарки]]
[[Категорія:Жінки-хірурги]]
[[Категорія:Волонтерки]]

title: Кузьменко Юлія Леонідівна

Прізвисько: Лиса

Народилася: 5 листопада 1979 (45 років) · Київ, Українська РСР, СРСР

Громадянство: Україна

Діяльність: волонтерка, громадська діячка, лікарка, військова лікарка, лікарка-хірургиня, кардіохірург, лікарка-педіатриня

Alma mater: Національний медичний університет імені О.О. Богомольця

Науковий ступінь: кандидат медичних наук

Учасник: Війна на сході України і Російсько-українська війна (з 2014)


text:
# Ортогональність
Ортогональність (від грец. ὀρθός — прямий і грец. γωνία — кут) — термін, який узагальнює перпендикулярність векторів на білінійні форми.

## Визначення
Нехай {\displaystyle R} — прегільбертів простір. Елементи {\displaystyle x\in R}, {\displaystyle y\in R} називаються ортогональними, якщо їх скалярний добуток дорівнює 0:
{\displaystyle \langle x,y\rangle =\sum _{i=1}^{n}x_{i}y_{i}=0},
що позначається {\displaystyle x\perp y}.
Множина векторів називається ортогональною, якщо довільна пара з цієї множини ортогональна. Якщо всі вектори цієї множини одиничні, то вона називається множиною ортнормованих векторів. Не-нульові ортогональні вектори лінійно незалежні.
Якщо для системи векторів {\displaystyle x_{1},x_{2},\ldots ,x_{n}} простору {\displaystyle R} визначник Грама дорівнює 0, то ці вектори лінійно залежні.

## В Евклідовому просторі
В 2- або 3- вимірному Евклідовому просторі два вектори ортогональні, якщо скалярний добуток цих векторів дорівнює нулю, тобто кут між ними 90° або π/2 радіан. Таким чином, ортогональність векторів є узагальненням перпендикулярності.
В Евклідових підпросторах ортогональним доповненням прямої є площина, і навпаки.

## Ортогональні функції
Дві дійсні функції {\displaystyle f(x)} та {\displaystyle g(x)} є ортогональними одна щодо одної у інтервалі {\displaystyle a\leq x\leq b,} якщо
{\displaystyle \langle f,g\rangle =\int _{a}^{b}f(x)g(x)dx=0.}
Скалярний добуток двох функцій можна ввести також і з деякою ваговою функцією w(x):
{\displaystyle \langle f,g\rangle _{w}=\int _{a}^{b}f(x)g(x)w(x)\,dx.}
Подібно до векторів, набір функцій можна ортогоналізувати використовуючи, наприклад,  процес Грама — Шмідта.
Норму можна визначити через скалярний добуток:
{\displaystyle \|f\|_{w}={\sqrt {\langle f,f\rangle _{w}}}}

wikiname: ukwiki

title: Ортогональність

in_language: uk

wikitext:
[[File:Perpendicular-coloured.svg|thumb|right|220px|Лінійні відрізки AB і CD є ортогональними один до одного.]]
'''Ортогональність''' (від {{lang-el|ὀρθός}} — прямий і {{lang-el|γωνία}} — кут) — термін, який узагальнює [[перпендикулярність]] [[Вектор (математика)|векторів]] на [[білінійна форма|білінійні форми]].

== Визначення ==

Нехай <math>R</math> — [[прегільбертів простір]]. Елементи <math>x \in R</math>, <math>y \in R</math> називаються ''ортогональними'', якщо їх [[скалярний добуток]] дорівнює 0:
:<math>\langle x, y \rangle = \sum_{i=1}^n x_i y_i = 0</math>,

що позначається <math>x \perp y</math>.<ref>{{Дороговцев.Математичний аналіз.ч2}}</ref>

Множина векторів називається ''ортогональною,'' якщо довільна пара з цієї множини ортогональна. Якщо всі вектори цієї множини [[одиничний вектор|одиничні]], то вона називається множиною ''ортнормованих'' векторів. Не-нульові ортогональні вектори [[лінійно незалежні вектори|лінійно незалежні]].

Якщо для системи векторів <math>x_1, x_2, \ldots, x_n</math> простору <math>R</math> [[визначник Грама]] дорівнює 0, то ці вектори лінійно залежні.

== В Евклідовому просторі ==

В 2- або 3- вимірному [[Евклідів простір|Евклідовому просторі]] два вектори ортогональні, якщо [[скалярний добуток]] цих векторів дорівнює нулю, тобто кут між ними 90° або π/2 [[радіан]]. Таким чином, ортогональність векторів є узагальненням перпендикулярності.

В Евклідових підпросторах [[ортогональне доповнення|ортогональним доповненням]] прямої є площина, і навпаки.

== Ортогональні функції ==
{{main|Ортогональні функції|Ортогональні поліноми}}
Дві дійсні функції <math>f(x)</math> та <math>g(x)</math> є ортогональними одна щодо одної у інтервалі <math>a\leq x\leq b,</math> якщо
:<math>\langle f,g\rangle =\int^{b}_{a} f(x)g(x)dx=0.</math>

Скалярний добуток двох функцій можна ввести також і з деякою [[Вагова функція|ваговою функцією]] w(x):
:<math>\langle f, g\rangle_w = \int_a^b f(x)g(x)w(x)\,dx.</math>

Подібно до векторів, набір функцій можна [[Ортогоналізація|ортогоналізувати]] використовуючи, наприклад,  [[процес Грама — Шмідта]].

[[Норма (математика)|Норму]] можна визначити через скалярний добуток:
:<math>\|f\|_w = \sqrt{\langle f, f\rangle_w}</math>

== Див. також ==
{{Портал|Математика}}
* [[Перпендикулярність]]
* [[Базис (математика)]]
* [[Ряд Фур'є]], [[Ряд Тейлора]]
* [[Ортогональна група]]
* [[Ортогональна матриця]]
* [[Ортогональність (хімія)]]

== Посилання ==
{{reflist}}

== Література ==
* {{Фіхтенгольц.укр}}
* {{Банах.Диференціальне та інтегральне числення}}
* {{Ахієзер.Глазман.ТЛОвГП.т1}}

{{Лінійна алгебра}}

[[Категорія:Орієнтація]]
[[Категорія:Лінійна алгебра]]


text:
# Заболоття (Вараський район)
За́болоття — село в Україні, у Вараській громаді Вараського району Рівненської області. Населення становить 1126 осіб.

## Географія
Село розташоване на правому березі річки Стир.

## Населення
За переписом населення 2001 року в селі мешкала 1 126 особа.

### Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
| Мова            | Кількість | Відсоток |
| --------------- | --------- | -------- |
| українська      | 1117      | 99.20%   |
| російська       | 5         | 0.44%    |
| білоруська      | 3         | 0.27%    |
| інші/не вказали | 1         | 0.09%    |
| Усього          | 1126      | 100%     |

## Історія
Засноване село у 1583 році. У червні 2019 року парафіяни православної місцевої громади визначили на загальних зборах приєднатись до ПЦУ: 216 членів громади із 223 присутніх на зборах проголосували за перехід від РПЦвУ до ПЦУ.

### Історія бібліотеки
Оскільки с. Заболоття тісно межувало з с. Полонне, в 1986 році книжковий фонд обох сільських бібліотек були об'єднані в один — Заболотівську сільську бібліотеку.
Книжковий фонд з приміщення клубу перенесли в житловий будинок. До послуг читачів був книжковий фонд в кількості 6500 екземплярів, читальний зал, дитяча кімната, книгосховище. Опалення було пічне.
З 1988 року по 2002 рік бібліотека не мала постійного приміщення. Двічі її книжковий фонд переносили в різні будови на території сільської ради.
В вересні 2003 року об'єдналися шкільна бібліотека і сільська в одну: публічно — шкільну бібліотеку с. Заболоття.
В даний час бібліотека знаходиться в приміщенні школи. Займає дві невеликі кімнати. Опалення централізоване.
До послуг користувачів — книжковий фонд в кількості 8360 примірників книг, систематичний каталог, картотека, читачі — 408, книговидача — 8235.
Завідує бібліотекою Затірка Надія Степанівна, яка має середню — спеціальну освіту. Бібліотечний стаж роботи 31 рік.

title: Заболоття (Вараський район)

wikitext:
{{Село
 | назва           = Заболоття
 | область         = [[Рівненська область]]
 | район           = [[Вараський район]]
 | громада         = [[Вараська міська громада]]
 | код КОАТУУ      = 5620884201
 | засновано       = 1583
 | населення       = 1126
 | територія       =
 | ref-територія   =
 | площа           = 22,332
 | ref-площа       =
 | щільність       = 50,42
 | поштовий індекс = 34372
 | телефонний код  = 3634
 | висота          = 163
 | ref-висота      =
 | водойма         = річка [[Стир]]
 | адреса          = 34372, Рівненська обл., Вараський р-н, с. Заболоття, вул. Соборна, 10а
 | облікова картка =
 | прапор          =
 | герб            =
 | відстань о      =
 | ref-відстань о  =
 | відстань р      =
 | ref-відстань р  =
 | станція         =
 | відстань ст     =
}}{{Otheruses|тип=НП}}
'''За́болоття''' — [[село]] в [[Україна|Україні]], у [[Вараська міська громада|Вараській громаді]] [[Вараський район|Вараського району]] [[Рівненська область|Рівненської області]]. Населення становить 1126 осіб.

== Географія ==
Село розташоване на правому березі річки [[Стир]].

== Населення ==
За [[Перепис населення України (2001)|переписом населення 2001]] року в селі {{МНОЖИНА:1 126|мешкала|мешкали|мешкало}} {{formatnum:1 126}} {{МНОЖИНА:1 126|особа|особи|осіб}}<ref name="населення 2001"/>.

=== Мова ===
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року<ref name="розподіл за мовою"/>:
{| class="wikitable sortable"
!Мова
!Кількість
!Відсоток
|-
|[[Українська мова|українська]]
|1117
|99.20%
|-
|[[Російська мова|російська]]
|5
|0.44%
|-
|[[Білоруська мова|білоруська]]
|3
|0.27%
|-
|інші/не вказали
|1
|0.09%
|- class="sortbottom"
!Усього
|1126
|100%
|}

== Історія ==
Засноване село у 1583 році. У червні 2019 року парафіяни православної місцевої громади визначили на загальних зборах приєднатись до ПЦУ: 216 членів громади із 223 присутніх на зборах проголосували за перехід від РПЦвУ до ПЦУ.<ref>{{Cite web|title=Офіційна позиція Рівненської єпархії ПЦУ щодо подій у Заболотті|url=https://df.news/2021/05/15/ofitsijna-pozytsiia-rivnenskoi-ieparkhii-ptsu-shchodo-podij-u-zabolotti/|website=Духовний Фронт України|date=2021-05-15|accessdate=2021-07-14|language=uk}}</ref>

=== Історія бібліотеки ===
Оскільки с. Заболоття тісно межувало з с. Полонне, в 1986 році книжковий фонд обох сільських бібліотек були об'єднані в один — Заболотівську сільську бібліотеку.
Книжковий фонд з приміщення клубу перенесли в житловий будинок. До послуг читачів був книжковий фонд в кількості 6500 екземплярів, читальний зал, дитяча кімната, книгосховище. Опалення було пічне.

З 1988 року по 2002 рік бібліотека не мала постійного приміщення. Двічі її книжковий фонд переносили в різні будови на території сільської ради.
В вересні 2003 року об'єдналися шкільна бібліотека і сільська в одну: публічно — шкільну бібліотеку с. Заболоття.

В даний час бібліотека знаходиться в приміщенні школи. Займає дві невеликі кімнати. Опалення централізоване.
До послуг користувачів — книжковий фонд в кількості 8360 примірників книг, систематичний каталог, картотека, читачі — 408, книговидача — 8235.

Завідує бібліотекою Затірка Надія Степанівна, яка має середню — спеціальну освіту. Бібліотечний стаж роботи 31 рік.

== Примітки ==
{{reflist|refs=
<ref name="населення 2001">{{cite web|url=http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp|назва=Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Рівненська область (осіб) - Регіон , Рік|вебсайт=Банк даних Державної служби статистики України|дата-доступу=15 лютого 2019|archive-date=31 липня 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp}}</ref>
<ref name="розподіл за мовою">{{cite web|url=http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp|назва=Розподіл населення за рідною мовою, Рівненська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову|вебсайт=Банк даних Державної служби статистики України|дата-доступу=15 лютого 2019|archive-date=31 липня 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp}}</ref>
}}

== Посилання ==
* {{cite web|url=http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rdat1=07.11.2016&rf7571=27170|назва=Облікова картка с. Заболоття|вебсайт=[[Верховна Рада України]]|url-архіву=https://web.archive.org/web/20190215215906/http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rdat1=07.11.2016&rf7571=27170|дата-архіву=15 лютого 2019|мертвий-url=no|accessdate=15 лютого 2019}}
* [https://web.archive.org/web/20151222082940/http://volodymirec.libr.rv.ua/silskiPSHB/Zabolottja/IstBiblioteku.htm вебсторінка Заболоттівської публічно-шкільної бібліотеки]

{{Ukraine-geo-stub}}

{{Портали|Географія|Рівненська область|Україна}}
{{Вараська міська громада}}
{{Вараський район}}

[[Категорія:Села Рівненської області]]

title: село Заболоття

Країна: Україна

Область: Рівненська область

Район: Вараський район

Тер. громада: Вараська міська громада

title: Основні дані

Густота населення: 50,42 осіб/км²

title: Географічні дані

Водойми: річка Стир

title: Місцева влада

title: Карта

Карта: Заболоття


text:
# Гранатела мала
Гранатела мала (Granatellus pelzelni) — вид горобцеподібних птахів родини кардиналових (Cardinalidae).

## Поширення
Вид поширений в Болівії, Бразилії, Французькій Гвіані, Гаяні, Суринамі та Венесуелі. Його природне середовище проживання — вологі тропічні ліси низинних регіонів.

## Опис
Дрібний птах, завдовжки 12 см, вагою 10-12 г. У самця чорна голова з білою смужкою за очима і біле горло; груди, живіт і круп червоні. Самиця має блакитно-сірі тім'я і лоб, боки голови і нижня частина коричневі.

## Спосіб життя
Харчується комахами, часто утворюючи змішані групи з іншими видами.

title: Гранатела мала

wikitext:
{{Картка:Таксономія
| name = Гранатела мала
| status = LC
| status_system = IUCN3.1
| status_ref = <ref>{{IUCN|id=103804346 |title=''Granatellus pelzelni'' |assessors=[[BirdLife International]] |version=2021.2 |year=2017 |accessdate= 8 грудня 2021}}</ref>
| image =
| image_width = 258px
| image_caption =
| image2 =
| image2_width = 258px
| image2_caption =
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Хордові]] (Chordata)
| classis = [[Птахи]] (Aves)
| ordo = [[Горобцеподібні]] (Passeriformes)
| familia = [[Кардиналові]] (Cardinalidae)
| genus = [[Гранатела]] (''Granatellus'')
| species = '''Гранатела мала'''
| binomial = ''Granatellus pelzelni''
| binomial_authority = [[Філіп Склейтер|Sclater]], 1865
| range_map =
| range_map_caption = Мапа поширення виду
| wikispecies = Granatellus pelzelni
}}
'''Гранатела мала'''<ref>{{ВНПС}}</ref> (''Granatellus pelzelni'') — вид [[Горобцеподібні|горобцеподібних]] птахів родини [[Кардиналові|кардиналових]] (Cardinalidae).

== Поширення ==
Вид поширений в Болівії, Бразилії, Французькій Гвіані, Гаяні, Суринамі та Венесуелі. Його природне середовище проживання — вологі тропічні ліси низинних регіонів.

== Опис ==
Дрібний птах, завдовжки 12 см, вагою 10-12 г. У самця чорна голова з білою смужкою за очима і біле горло; груди, живіт і круп червоні. Самиця має блакитно-сірі тім'я і лоб, боки голови і нижня частина коричневі.

== Спосіб життя ==
Харчується комахами, часто утворюючи змішані групи з іншими видами.

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Taxonbar|from=Q1588858}}
{{птахи-доробити}}

{{Портали|Біологія}}

[[Категорія:Кардиналові]]
[[Категорія:Птахи, описані 1865]]
[[Категорія:Птахи Болівії]]
[[Категорія:Птахи Бразилії]]
[[Категорія:Птахи Французької Гвіани]]
[[Категорія:Птахи Гаяни]]
[[Категорія:Птахи Суринаму]]
[[Категорія:Птахи Венесуели]]

title: ?Гранатела мала

Домен: Еукаріоти (Eukaryota)

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Хордові (Chordata)

Клас: Птахи (Aves)

Ряд: Горобцеподібні (Passeriformes)

Родина: Кардиналові (Cardinalidae)

Рід: Гранатела (Granatellus)

Вид: Гранатела мала

Вікісховище: Granatellus pelzelni

Віківиди: Granatellus pelzelni


text:
# Перепис населення в окупованому Криму (2014)
Перепис населення Республіки Крим та місті Севастополь, що перебувають під тимчасовою окупацією Росії. Не визнається державою Україна та більшістю країн світу.
Перепис населення проходив по так званому Кримському федеральному окрузі проводився за участю федеральної влади Російської Федерації з 14 по 25 жовтня 2014 року. Оголошення попередніх підсумків перепису здійснено в грудні 2014 року. Остаточні підсумки повинні бути опубліковані до 1 травня 2015 року. Перепис є першою подібною подією на території Республіки Крим і Севастопольської міськради після їх захоплення Росією. Однією з цілей перепису названо уточнення соціально-демографічних змін на півострові, що відбулися з моменту проведення останнього перепису населення. Бюджет перепису склав 387 млн руб. Гроші були виділені з федерального бюджету РФ. За міжпереписний період 2001—2014 років населення республіки Крим скоротилося на 135 тис. осіб або на 6,7 %. Населення Севастопольської міськради, навпаки, збільшилося на 18 тисяч або на 4,8 %. Перепис мав примусовий характер: ухилення від відповідей в анкеті передбачалася адміністративна відповідальність, єдине питання яке дозволене без відповіді — національність. Подібна примусова міра була введена через те, що багато мешканців окупованого Криму бойкотували незаконний перепис населення та відмовлялись приймати в ньому участь.

## Передумови
У світовій практиці переписи населення проводяться кожні п'ять (Канада) або десять років (Росія, США та ін.) Через брак бюджетних коштів в Україні перший і єдиний в її складі перепис населення в Криму відбувся у 2001 році. За більш ніж 13 років, що минули з моменту проведення цього перепису, виникла необхідність уточнити національний і релігійний склад населення регіону, а також підтвердити чисельність вимушених біженців і переселенців, у тому числі представників раніше депортованих народів, які повертаються на малу батьківщину. Недооблік в цих категоріях, за оцінками місцевої влади, може досягати 10-15 %.

## Проведення
У переписний анкеті було 33 питання, в тому числі про місце мешкання, сімейний стан, національності та рівні доходів. Питання перепису 2014 року в Криму були ідентичні питанням, які задавали росіянам під час всеросійського перепису населення у 2010 році[джерело?]. Анкета заповнювалася виключно зі слів людини, при цьому кожен опитуваний вирішував сам, на які питання він бажав відповісти. Тимчасово проживаючі могли також відповісти на питання про цілі приїзду і тривалість перебування в Криму. У ході перепису тимчасові робочі місця отримали понад 9,5 тис. осіб (з них понад 1,5 тис. у Севастополі). Розмір середньої винагороди склав 13,2 тис. руб., що було майже в 2,5 рази більше, ніж той розмір винагороди, який виплачувався переписувачам при проведенні Всеросійського перепису 2010 року. Відповісти на питання мешканці Криму могли не тільки вдома, але й на спеціальних переписних пунктах (в самому лише Севастополі їх було 106).
Проблема відмови від участі в переписі
За словами керівника Росстату було виявлено цілу низку причин, за якими мешканці Криму відмовлялися від участі в переписі:
- у них є родичі в Україні
- вони не прийняли російське громадянство
- вони не визнають підсумки референдуму щодо приєднання Криму до Росії
- вони неофіційно знімають житло і не хочуть «підводити» господарів, так як участь у переписі може, на їхню думку, привернути увагу податкових органів
- у зазначеному житловому приміщенні проживають незареєстровані люди.

Більшість тих, що відмовилися від перепису, були переписані у тому ж порядку, як і при проведенні Всеросійського перепису населення 2010 року в Росії, тобто на підставі наявних відомостей в адміністративних органах за місцем реєстрації, звідки були отримані відомості про стать і вік таких мешканців.
У Білогірському районі (є місцем компактного проживання кримських татар) мали місце факти масової відмови від перепису, у зв'язку з чим співробітникам переписних ділянок довелося вести додаткову роз'яснювальну діяльність серед населення, що відмовляється брати участь у переписі, після чого відсоток відмови у даному районі скоротився майже до нуля.
Від участі у переписі відмовилося лише 0,6 % населення або 14 754 людей. Всього через ЖЕКи були враховані 2,5 % загального числа переписаних, у тому числі 0,6 % тих, що відмовилися брати участь у переписі, і 1,9 % відсутніх за місцем проживання протягом усього періоду проведення перепису. Для порівняння, у Всеросійському переписі населення 2010 року не брали участь у переписі (включаючи тих, за якими відомості були отримані з адміністративних джерел) 3,9 % від населення РФ, у тому числі близько 2 % відмовилися відповідати на запитання. Категорія населення «відсутніх за місцем проживання» складалася з тих, хто з 14 по 25 жовтня 2014 року перебував в іншому місці, або це був своєрідний варіант «тихого протесту», коли мешканці, які відмовляються від участі у переписі, не відчиняли двері, коли приходили переписувачі. Найбільш проблемним регіоном Криму у цьому відношенні виявилася Ялта, де, на думку керівника Росстату, значна кількість «заможних» мешканців відмовлялися пускати до себе переписувачів, що нагадувало аналогічну ситуацію у ході проведення Всеросійського перепису населення 2010 року в місті Москві.

## Результати перепису
У травні 2015 року будуть підведені остаточні підсумки перепису населення в територіальному розрізі (до рівня одиниць адміністративно-територіального поділу та населених пунктів): чисельність і розміщення населення, його демографічні, соціально-економічні, етно-лінгвістичні характеристики, житлові умови, числі і складі домогосподарств і сімейних осередків. Повні підсумки Перепису населення в Кримському федеральному окрузі будуть опубліковані до кінця 2015 року на офіційному сайті Росстату і сайтах територіальних органів Росстату по Республіці Крим та місту федерального значення Севастополю. Підсумки перепису будуть опубліковані по 11 розділах:
- Розділ 1. Чисельність і розміщення населення
- Розділ 2. Статево-віковий склад і стан в шлюбі
- Розділ 3. Освіта
- Розділ 4. Національний склад і володіння мовами, громадянство
- Розділ 5. Джерела коштів для існування
- Розділ 6. Число і склад домогосподарств
- Розділ 7. Економічно активне та економічно неактивне населення
- Розділ 8. Тривалість проживання населення в місці постійного проживання
- Розділ 9. Житлові умови населення
- Розділ 10. Народжуваність
- Розділ 11. Населення, що покинуло територію України у зв'язку з військовими діями

Розділ 11 «Населення, що покинуло територію України у зв'язку з воєнними діями» унікальний, він був введений вперше саме для Перепису населення в Кримському федеральному окрузі. У підсумкових матеріалах перепису буде дана загальна чисельність населення, яке покинуло територію України у зв'язку з військовими діями і врахований при Переписі населення в Кримському федеральному окрузі як постійне, з поділом його на населення, яке на момент перепису мешкало в приватних домогосподарствах, а також те, що перебувало в інституційних закладах. Будуть наведені відомості про розподіл населення, яке покинуло територію України у зв'язку з воєнними діями, за віком, статтю, і національністю.

### Попередні підсумки
Попередні підсумки перепису населення, оголошені 16 грудня 2014 року, були отримані до обробки переписних матеріалів на основі тільки ручного підрахунку переписних аркушів, заповнених тимчасовими переписними працівниками, з урахуванням приєднання підсумків перепису спеціальних контингентів населення.
На території Кримського федерального округу чисельність постійного населення склала 2284,4 тис. осіб, у тому числі в Республіці Крим мешкає 1889,4 тис. осіб (82,7 %), у місті федерального значення Севастополі — 395 тис. осіб (17,3 %). Попередні результати перепису розходяться з даними поточного обліку населення, здійснюваними територіальними органами Росстату. Так чисельність постійного населення Республіки Крим, обчислена територіальними органами Росстату за даними поточного обліку населення на 1 листопада 2014 року, становила 1 967,0 тисяч осіб і була на 77,6 тисячі осіб (на 4,1 %) вище тієї, що була отримана в результаті перепису. Територіальний орган Росстату по Місту федерального значення Севастополю за даними поточного обліку населення оцінював чисельність постійного населення Міста федерального значення Севастополя на 1 листопада 2014 року в розмірі 392,5 тисяч осіб, тобто на 2,5 тисячі осіб (0,6 %) менше, ніж за попередніми даними перепису.
| Категорія населення                                                                                | Все населення | у тому числі | у тому числі |
| Категорія населення                                                                                | Все населення | чоловіки     | жінки        |
| ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------------- | ------------ | ------------ |
| Всього враховано, тис. осіб                                                                                | 2 293,3       | 1 056,8      | 1 236,5      |
| у тому числі:                                                                                |               |              |              |
| постійне населення                                                                                | 2 284,4       | 1 052,6      | 1 231,8      |
| особи, що тимчасово перебували на території Кримського федерального округу, які постійно проживають за межами Російської Федерації | 8,9           | 4,2          | 4,7          |

|                                         | тисяч осіб | тисяч осіб | у відсотках до загальної чисельності населення | у відсотках до загальної чисельності населення |
| міське                                  | сільське   | міське     | сільське                                       |                                                |
| --------------------------------------- | ---------- | ---------- | ---------------------------------------------- | ---------------------------------------------- |
| Республіка Крим                         | 958,2      | 931,2      | 50,7                                           | 49,3                                           |
| Місто федерального значення Севастополь | 364,8      | 30,2       | 92,4                                           | 7,6                                            |
| Кримський федеральний округ             | 1 323,0    | 961,4      | 57,9                                           | 42,1                                           |

У порівнянні з даними поточної статистики, які публікувалися територіальними органами Росстату по Республіці Крим та Місту федерального значення Севастополю, при обробці матеріалів перепису населення були враховані зміни в адміністративно-територіальному устрої зазначених суб'єктів Російської Федерації. У Республіці Крим відповідно до Закону Республіки Крим від 6 червня 2014 р. № 18-ЗРК «Про адміністративно-територіальний устрій Республіки Крим» селища міського типу були віднесені до сільських населених пунктів, що призвело до різкого статистичному скорочення чисельності і частки міського населення і зростанню чисельності і частки сільського населення.
Так згідно з даними поточного обліку населення Республіки Крим на 1 листопада 2014 року чисельність міського населення становила 1 мільйон 224,4 тисячі осіб (62,2 % усього населення), сільського населення — 742,7 тисячі осіб (37,8 %), тоді як згідно з попередніми підсумками Перепису населення в Кримському федеральному окрузі чисельність міського населення Республіки Крим на 14 жовтня 2014 року склала 958,2 тисячі осіб (менше, ніж за оцінкою на 1 листопада, на 266,2 тисяч чоловік), а частка міського населення складала 50,7 % (на 11,5 відсоткові пункти менше, ніж за оцінкою на 1 листопада), чисельність сільського населення склала за попередніми підсумками перепису 931,2 тисяч (на 188,5 тисячі більше, ніж за оцінкою на 1 листопада), а частка сільського населення склала 49,3 %, тобто на 11,5 відсоткових пунктів більше, ніж за оцінкою на 1 листопада. Відносно Міста федерального значення Севастополя поточні оцінки на 1 листопада чисельності міського населення становили 368,4 тисячі осіб (93,9 % всього населення суб'єкту РФ), що на 3,6 тисячі осіб (на 1,5 відсоткові пункти) більше, ніж згідно з попередніми підсумками перепису, а чисельність сільського населення на 1 листопада оцінювалася в розмірі 24,1 тис. мешканців (6,1 %), що менше на 6,1 тисяч осіб (на 1,5 відсоткові пункти).
|                                           | Всього місь- ких насе- ле- них пунк- тів | у тому числі міських населе- них пунктів с чисельністю постійного населення | у тому числі міських населе- них пунктів с чисельністю постійного населення | у тому числі міських населе- них пунктів с чисельністю постійного населення | у тому числі міських населе- них пунктів с чисельністю постійного населення | Всього сіль- ських насе- ле- них пунк- тів | у тому числі сільських населе- них пунктів з чисельністю постійного населення | у тому числі сільських населе- них пунктів з чисельністю постійного населення | у тому числі сільських населе- них пунктів з чисельністю постійного населення | у тому числі сільських населе- них пунктів з чисельністю постійного населення | у тому числі сільських населе- них пунктів з чисельністю постійного населення |
| менше 50 000 мешка- нців                  | Всього місь- ких насе- ле- них пунк- тів | 50 000- 99 999 мешка- нців                                                  | 100 000- 249 999 мешка- нців                                                | 250 000 мешка- нців                                                         | 0 мешка- нців (без насе- ле- ння                                            | Всього сіль- ських насе- ле- них пунк- тів | до 50 мешка- нців                                                             | від 51 до 100 мешка- нців                                                     | от 101 до 500 мешка- нців                                                     | понад 500 мешка- нців                                                         |                                                                               |
| ----------------------------------------- | ---------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------- | ------------------------------------------ | ----------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------- |
| Республіка Крим                           | 16                                       | 11                                                                          | 2                                                                           | 2                                                                           | 1                                                                           | 1 003                                      | 11                                                                            | 74                                                                            | 88                                                                            | 361                                                                           | 469                                                                           |
| Місто федераль- ного значення Севастополь | 1                                        | -                                                                           | -                                                                           | -                                                                           | 1                                                                           | 39                                         | -                                                                             | 3                                                                             | 1                                                                             | 13                                                                            | 22                                                                            |
| Кримський федеральний округ               | 17                                       | 11                                                                          | 2                                                                           | 2                                                                           | 2                                                                           | 1 042                                      | 11                                                                            | 77                                                                            | 89                                                                            | 374                                                                           | 491                                                                           |

У Республіці Крим у ході перепису були виявлені 11 сільських населених пунктів, в яких відсутнє населення: у Джанкойському, Кіровському, Красногвардійському, Первомайському, Сакському районах, а в Бахчисарайському і Радянському районах було по 2 таких населених пункти.
| Міський округ | Всього, тис. осіб | у тому числі | у тому числі |
| Міський округ | Всього, тис. осіб | міське       | сільське     |
| ------------- | ----------------- | ------------ | ------------ |
| Сімферополь   | 350,6             | 330,5        | 20,1         |
| Керч          | 147,0             | 147,0        | -            |
| Ялта          | 133,6             | 84,5         | 49,1         |
| Євпаторія     | 119,3             | 105,7        | 13,6         |
| Феодосія      | 101,0             | 69,1         | 31,9         |

|                                         | тисяч осіб | тисяч осіб    | Питома вага чоловіків в загальній чисельності населення, у% | Питома вага чоловіків в загальній чисельності населення, у% | Питома вага чоловіків в загальній чисельності населення, у% |
| чоловіки                                | жінки      | все населення | міське                                                      | сільське                                                    |                                                             |
| --------------------------------------- | ---------- | ------------- | ----------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------- |
| Республіка Крим                         | 868,4      | 1 021,0       | 46,0                                                        | 45,0                                                        | 47,0                                                        |
| Місто федерального значення Севастополь | 184,2      | 210,8         | 46,6                                                        | 46,6                                                        | 47,4                                                        |
| Кримський федеральний округ             | 1 052,6    | 1231,8        | 46,1                                                        | 45,4                                                        | 47,0                                                        |

## Національний склад
Точні дані про мовний та національний склад населення півострова з'являться тільки після автоматичної обробки даних у травні 2015 року.
19 березня 2015 року стали відомі деякі статистичні дані, щодо національного та мовного складу населення півострова. У порівнянні з всеукраїнської переписом населення 2001 року, за словами Нікітіної, збільшилася чисельність росіян на 2,7 %, вірмен — на 9 %, а чисельність українців скоротилася на 40 %, білорусів — на 38 %.
При переписі отримані різні варіанти відповідей, так національність «росіянин» (а не «руський») вказала 691 особа, як «кримчанин» — 551 особа, як «севастополець» — 2 людини. «Слов'янами» за національністю вважають себе 104 особи, «індусами» — 270, «мусульманами» — 22, «православними» і «християнами» — по 2. Перепис виявив 9 осіб з національністю «ідн» (відносяться до євреїв), 3 тамілнадця (відносяться до індійців), 1 каролпака.
Міжпереписна динаміка національного складу:
|                 | Ос., 1989 | Частка від вказавших свою національність % 1989 | осіб, 2001 | Частка від вказавших свою національність % 2001 | осіб, 2014 | Частка від вказавших свою національність % 2014 |
| --------------- | --------- | ----------------------------------------------- | ---------- | ----------------------------------------------- | ---------- | ----------------------------------------------- |
| росіяни         | 1 629 542 | 67,05                                           | 1 450 394  | 60,67                                           | 1 492 078  | 67,90                                           |
| українці        | 625 919   | 25,75                                           | 576 647    | 24,12                                           | 344 515    | 15,68                                           |
| кримські татари | 38 365    | 1,58                                            | 245 291    | 10,26                                           | 232 340    | 10,57                                           |
| татари          | 10 762    | 0,44                                            | 13 602     | 0,57                                            | 44 996     | 2,05                                            |
| білоруси        | 50 054    | 2,06                                            | 35 157     | 1,47                                            | 21 694     | 0,99                                            |
| вірмени         | 2 794     | 0,11                                            | 10 088     | 0,42                                            | 11 030     | 0,50                                            |
| інші            | 73 059    | 3,01                                            | 70 030     | 2,93                                            | 50 911     | 2,32                                            |
| вказали         | 2 430 495 | 100,00                                          | 2 390 319  | 100                                             | 2 197 564  | 100,00                                          |
| не вказали      | 0         |                                                 | 10 890     |                                                 | 87 205     |                                                 |
| Всього:         | 2 430 495 |                                                 | 2 401 209  |                                                 | 2 284 769  |                                                 |

Етнічний склад за даними перепису населення, 2014:
| Національність            | Кримський федеральний округ | Республіка Крим | місто Севастополь |
| ------------------------- | --------------------------- | --------------- | ----------------- |
| Росіяни                   | 1 492 078                   | 1 188 978       | 303 100           |
| Українці                  | 344 515                     | 291 603         | 52 912            |
| Кримські татари           | 232 340                     | 229 526         | 2 814             |
| Татари                    | 44 996                      | 42 254          | 2 742             |
| Білоруси                  | 21 694                      | 17 919          | 3 775             |
| Вірмени                   | 11 030                      | 9 634           | 1 396             |
| Азербайджанці             | 4 432                       | 3 738           | 694               |
| Узбеки                    | 3 466                       | 3 265           | 201               |
| Молдовани                 | 3 147                       | 2 573           | 574               |
| Євреї                     | 3 144                       | 2 543           | 601               |
| Корейці                   | 2 983                       | 2 820           | 163               |
| Греки                     | 2 877                       | 2 646           | 231               |
| Поляки                    | 2 843                       | 2 435           | 408               |
| Цигани                    | 2 388                       | 2 381           | 7                 |
| Чуваші                    | 1 990                       | 1 529           | 461               |
| Болгари                   | 1 868                       | 1 506           | 362               |
| Німці                     | 1 844                       | 1 648           | 196               |
| Мордва                    | 1 601                       | 1 334           | 267               |
| Грузини                   | 1 571                       | 1 280           | 291               |
| Турки                     | 1 465                       | 1 413           | 52                |
| Інші                      | 15 292                      | 12 667          | 2 625             |
| Вказали національність    | 2 197 564                   | 1 823 692       | 373 872           |
| Не вказали національність | 87 205                      | 67 773          | 19 432            |
| Все населення             | 2 284 769                   | 1 891 465       | 393 304           |

## Мови
Міжпереписна динаміка мовного складу:
| Рідна мова        | Частка %, 1989 | Частка %, 2001 | Частка %, 2014 |
| ----------------- | -------------- | -------------- | -------------- |
| російська         | 82,64          | 79,11          | 84             |
| кримськотатарська | 1,8            | 9,63           | 7,9            |
| татарська         | 0,08           | 0,37           | 3,7            |
| українська        | 13,66          | 9,55           | 3,3            |

Рідною мовою російську назвали 79,7 % українців, 24,8 % татар і 5,6 % кримських татар. Для 0,1 % росіян рідною мовою є українська.

## Громадянство
97,5 % респондентів, які вказали громадянство, є громадянами Російської Федерації (2,2 млн чоловік), при цьому у 5,7 тис. російських громадян у Криму є друге громадянство. 51,8 тис. мешканців Криму мають громадянство інших держав, з них 46,7 тис. осіб — українське. 3,4 тис. мешканців Криму — особи без громадянства.

wikitext:
{{оновити|дата=січень 2017}}
'''[[Перепис населення]]''' [[Республіка Крим|Республіки Крим]] та місті [[Севастополь]], що перебувають під [[Тимчасово окупована територія України|тимчасовою окупацією Росії]]. Не визнається державою [[Україна]] та більшістю країн світу.

Перепис населення проходив по так званому [[Кримський федеральний округ|Кримському федеральному окрузі]]<ref>{{Cite web |url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/perepis_krim/1330-p.pdf |title=Розпорядження Уряду РФ від 17 липня 2014 року № 1330-р |accessdate= 3 квітня 2015 |archive-date= 14 жовтня 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141014045144/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/perepis_krim/1330-p.pdf }}</ref> проводився за участю федеральної влади [[Росія|Російської Федерації]] з [[14 жовтня|14]] по [[25 жовтня]] [[2014]] року. Оголошення попередніх підсумків перепису здійснено в грудні 2014 року<ref name="РГ">[http://www.rg.ru/2014/12/17/rosstat.html Росстат порахував населення Криму] // Російська газета</ref><ref name="КІ">[http://www.c-inform.info/news/id/16395 Населення Криму становить 2, 284 млн осіб-результати перепису] // ІА Кримінформ</ref><ref>[http://ria.ru/crimea_today/20141026/1030156809.html У Криму завершено перепис населення] РІА Новини</ref><ref>[http://news.allcrimea.net/news/2014/12/15/predvaritelnye-itogi-perepisi-naseleniya-v-krymu-stanut-izvestny-na-etoi-nedele-27440/ Попередні підсумки перепису населення в Криму стануть відомі цього тижня] Новини Криму, кримська служба новин</ref>. Остаточні підсумки повинні бути опубліковані до [[1 травня]] [[2015]] року<ref name=autogenerated1>[http://ria.ru/crimea_today/20140717/1016352054.html Медведєв: перепис населення в Криму пройде в IV кварталі 2014 року] РІА Новини</ref>. Перепис є першою подібною подією на території [[Республіка Крим|Республіки Крим]] і [[Севастопольська міська рада|Севастопольської міськради]] після [[Анексія Криму Росією (2014)|їх захоплення Росією]]<ref name="ТАСС">[http://itar-tass.com/politika/1505467 У Криму стартує перший після вступу до складу РФ перепис населення] ТАСС</ref>. Однією з цілей перепису названо уточнення соціально-демографічних змін на півострові, що відбулися з моменту проведення останнього перепису населення. Бюджет перепису склав 387 млн руб. Гроші були виділені з [[Федеральний бюджет Росії|федерального бюджету РФ]]. За міжпереписний період 2001—2014 років населення республіки Крим скоротилося на 135 тис. осіб або на 6,7 %. Населення Севастопольської міськради, навпаки, збільшилося на 18 тисяч або на 4,8 %. Перепис мав примусовий характер: ухилення від відповідей в анкеті передбачалася адміністративна відповідальність, єдине питання яке дозволене без відповіді — національність. Подібна примусова міра була введена через те, що багато мешканців окупованого Криму бойкотували незаконний перепис населення та відмовлялись приймати в ньому участь.<ref>{{cite web|url=https://www.rbc.ru/newspaper/2014/09/11/56bdc43d9a7947299f72c98a|website=rbc.ru|date=2014.09.11|title=Принудительная статистика. Граждан будут наказывать за отказ от участия во Всероссийской переписи и искажение сведений о себе|publisher=[[RBC]]}}</ref>

== Передумови ==

У світовій практиці переписи населення проводяться кожні п'ять ([[Канада]]) або десять років ([[Росія]], [[США]] та ін.) Через брак бюджетних коштів в Україні [[Перепис населення України (2001)|перший і єдиний в її складі перепис населення]] в Криму відбувся у 2001 році<ref name=autogenerated1 />. За більш ніж 13 років, що минули з моменту проведення цього перепису, виникла необхідність уточнити національний і релігійний склад населення регіону, а також підтвердити чисельність вимушених біженців і переселенців, у тому числі представників раніше депортованих народів, які повертаються на малу батьківщину. Недооблік в цих категоріях, за оцінками місцевої влади, може досягати 10-15 %<ref>[http://www.interfax.ru/russia/401594 У Криму розпочався перепис населення] Інтерфакс</ref>.

== Проведення ==
У переписний анкеті було 33 питання, в тому числі про місце мешкання, сімейний стан, національності та рівні доходів. Питання перепису 2014 року в Криму були ідентичні питанням, які задавали росіянам під час [[Російський перепис населення 2010|всеросійського перепису населення]] у 2010 році{{fact}}. Анкета заповнювалася виключно зі слів людини, при цьому кожен опитуваний вирішував сам, на які питання він бажав відповісти. Тимчасово проживаючі могли також відповісти на питання про цілі приїзду і тривалість перебування в Криму. У ході перепису тимчасові робочі місця отримали понад 9,5 тис. осіб (з них понад 1,5 тис. у Севастополі). Розмір середньої винагороди склав 13,2 тис. руб., що було майже в 2,5 рази більше, ніж той розмір винагороди, який виплачувався переписувачам при проведенні Всеросійського перепису 2010 року<ref>[http://news.allcrimea.net/news/2014/12/21/perepis-v-krymu-oboshlas-dorozhe-chem-v-drugih-regionah-rossii-27609/ Перепис у Криму обійшлася дорожче, ніж в інших регіонах Росії]</ref>. Відповісти на питання мешканці Криму могли не тільки вдома, але й на спеціальних переписних пунктах (в самому лише [[Севастополь|Севастополі]] їх було 106)<ref name="ТАСС"/>.
;Проблема відмови від участі в переписі
За словами керівника Росстату було виявлено цілу низку причин, за якими мешканці Криму відмовлялися від участі в переписі<ref name="Підсумки">[http://www.rg.ru/2014/12/16/perepis.html Росстат підбив підсумки перепису населення в Криму]</ref>:
* у них є родичі в Україні
* вони не прийняли російське громадянство
* вони не визнають підсумки референдуму щодо приєднання Криму до Росії
* вони неофіційно знімають житло і не хочуть «підводити» господарів, так як участь у переписі може, на їхню думку, привернути увагу податкових органів
* у зазначеному житловому приміщенні проживають незареєстровані люди.

Більшість тих, що відмовилися від перепису, були переписані у тому ж порядку, як і при проведенні Всеросійського перепису населення 2010 року в Росії, тобто на підставі наявних відомостей в адміністративних органах за місцем реєстрації, звідки були отримані відомості про стать і вік таких мешканців.

У Білогірському районі (є місцем компактного проживання кримських татар) мали місце факти масової відмови від перепису, у зв'язку з чим співробітникам переписних ділянок довелося вести додаткову роз'яснювальну діяльність серед населення, що відмовляється брати участь у переписі, після чого відсоток відмови у даному районі скоротився майже до нуля<ref name="Підсумки" />.

Від участі у переписі відмовилося лише 0,6 % населення або 14 754 людей. Всього через [[ЖЕК]]и були враховані 2,5 % загального числа переписаних, у тому числі 0,6 % тих, що відмовилися брати участь у переписі, і 1,9 % відсутніх за місцем проживання протягом усього періоду проведення перепису. Для порівняння, у [[Російський перепис населення 2010|Всеросійському переписі населення 2010 року]] не брали участь у переписі (включаючи тих, за якими відомості були отримані з адміністративних джерел) 3,9 % від населення РФ, у тому числі близько 2 % відмовилися відповідати на запитання.<ref> [http://news.sevas.com/politics/perepis_naseleniya_v_krymu_predvaritelnye_rezultaty_dekabr_2014 Перепис населення в Криму: перші підсумки] Sevas Новини</ref> Категорія населення «відсутніх за місцем проживання» складалася з тих, хто з 14 по 25 жовтня 2014 року перебував в іншому місці, або це був своєрідний варіант «тихого протесту», коли мешканці, які відмовляються від участі у переписі, не відчиняли двері, коли приходили переписувачі. Найбільш проблемним регіоном Криму у цьому відношенні виявилася Ялта, де, на думку керівника Росстату, значна кількість «заможних» мешканців відмовлялися пускати до себе переписувачів, що нагадувало аналогічну ситуацію у ході проведення Всеросійського перепису населення 2010 року в місті Москві<ref name="Новости Крыма">[http://news.allcrimea.net/news/2014/12/17/yaltintsy-stali-liderami-po-kolichestvu-otkazov-ot-uchastiya-perepisi-27615/ Ялтинці стали лідерами за кількістю відмов від участі в переписі.]</ref>.

== Результати перепису ==
У травні 2015 року будуть підведені остаточні підсумки перепису населення в територіальному розрізі (до рівня одиниць адміністративно-територіального поділу та населених пунктів): чисельність і розміщення населення, його демографічні, соціально-економічні, етно-лінгвістичні характеристики, житлові умови, числі і складі домогосподарств і сімейних осередків. Повні підсумки Перепису населення в Кримському федеральному окрузі будуть опубліковані до кінця 2015 року на офіційному сайті Росстату і сайтах територіальних органів Росстату по Республіці Крим та місту федерального значення Севастополю<ref name="Попередні" />. Підсумки перепису будуть опубліковані по 11 розділах:
* Розділ 1. Чисельність і розміщення населення
* Розділ 2. Статево-віковий склад і стан в шлюбі
* Розділ 3. Освіта
* Розділ 4. Національний склад і володіння мовами, громадянство
* Розділ 5. Джерела коштів для існування
* Розділ 6. Число і склад домогосподарств
* Розділ 7. Економічно активне та економічно неактивне населення
* Розділ 8. Тривалість проживання населення в місці постійного проживання
* Розділ 9. Житлові умови населення
* Розділ 10. Народжуваність
* Розділ 11. Населення, що покинуло територію України у зв'язку з військовими діями

Розділ 11 «Населення, що покинуло територію України у зв'язку з воєнними діями» унікальний, він був введений вперше саме для Перепису населення в Кримському федеральному окрузі. У підсумкових матеріалах перепису буде дана загальна чисельність населення, яке покинуло територію України у зв'язку з військовими діями і врахований при Переписі населення в Кримському федеральному окрузі як постійне, з поділом його на населення, яке на момент перепису мешкало в приватних домогосподарствах, а також те, що перебувало в інституційних закладах. Будуть наведені відомості про розподіл населення, яке покинуло територію України у зв'язку з воєнними діями, за віком, статтю, і національністю<ref name="Програма">{{Cite web |url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/perepis_krim/itog_kfo-2014.rar |title=Програма підсумків федерального статистичного спостереження «Перепис населення в Кримському федеральному окрузі» |accessdate=2015-04-03 |archive-date=2014-12-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141220180327/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/perepis_krim/itog_kfo-2014.rar }}</ref>.

=== Попередні підсумки ===
Попередні підсумки перепису населення, оголошені 16 грудня 2014 року<ref name="Попередні">[http://gks.ru/free_doc/new_site/rosstat/smi/press-kfo.doc Попередні підсумки перепису населення Кримського федерального округу] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211103193046/http://gks.ru/free_doc/new_site/rosstat/smi/press-kfo.doc |date=2021-11-03 }} // [http://www.gks.ru/free_doc/new_site/rosstat/smi/smi_161214.html Перші підсумки перепису населення в Криму] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211103063118/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/rosstat/smi/smi_161214.html |date=2021-11-03 }}</ref>, були отримані до обробки переписних матеріалів на основі тільки ручного підрахунку переписних аркушів, заповнених тимчасовими переписними працівниками, з урахуванням приєднання підсумків перепису спеціальних контингентів населення.

На території Кримського федерального округу чисельність постійного населення склала 2284,4 тис. осіб, у тому числі в Республіці Крим мешкає 1889,4 тис. осіб (82,7 %), у місті федерального значення Севастополі — 395 тис. осіб (17,3 %). Попередні результати перепису розходяться з даними поточного обліку населення, здійснюваними територіальними органами Росстату. Так чисельність постійного населення Республіки Крим, обчислена територіальними органами Росстату за даними поточного обліку населення на 1 листопада 2014 року, становила 1 967,0 тисяч осіб і була на 77,6 тисячі осіб (на 4,1 %) вище тієї, що була отримана в результаті перепису<ref name="1 листопада Крим" />. Територіальний орган Росстату по Місту федерального значення Севастополю за даними поточного обліку населення оцінював чисельність постійного населення Міста федерального значення Севастополя на 1 листопада 2014 року в розмірі 392,5 тисяч осіб, тобто на 2,5 тисячі осіб (0,6 %) менше, ніж за попередніми даними перепису<ref name="1 листопада Севастополь">{{Cite web |url=http://www.sevstat.sevinfo.com.ua/press_vipysk/2014/0114/05400.rar |title=Севастопольстат. Основні демографічні показники за січень — жовтень 2014 року. |accessdate=3 квітня 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141221115605/http://www.sevstat.sevinfo.com.ua/press_vipysk/2014/0114/05400.rar |archivedate=21 грудня 2014 |deadurl=yes }}</ref>.

{| class="wikitable"
|-
! rowspan="2"| Категорія населення !!rowspan="2"| Все
населення !!colspan="2"| у тому числі
|-
! чоловіки !! жінки
|-
| Всього враховано, тис. осіб || 2 293,3 || 1 056,8 || 1 236,5
|-
| у тому числі: ||   ||   ||
|-
| постійне населення || 2 284,4 || 1 052,6 || 1 231,8
|-
| особи, що тимчасово перебували на
території Кримського федерального
округу, які постійно проживають за
межами Російської Федерації || 8,9 || 4,2 || 4,7
|}

{| class="wikitable"
|-
|+Розподіл населення на міське і сільське
|-
! rowspan="2"| !!colspan="2"| тисяч осіб !!colspan="2"| у відсотках до загальної
чисельності населення
|-
! міське !! сільське !! міське !! сільське
|-
| Республіка Крим || 958,2 || 931,2 || 50,7 || 49,3
|-
| Місто федерального значення Севастополь || 364,8 || 30,2 || 92,4 || 7,6
|-
| '''Кримський федеральний округ''' || '''1 323,0''' || '''961,4''' || '''57,9''' || '''42,1'''
|}

У порівнянні з даними поточної статистики, які публікувалися територіальними органами Росстату по Республіці Крим та Місту федерального значення Севастополю, при обробці матеріалів перепису населення були враховані зміни в адміністративно-територіальному устрої зазначених суб'єктів Російської Федерації. У Республіці Крим відповідно до Закону Республіки Крим від 6 червня 2014 р. № 18-ЗРК «Про адміністративно-територіальний устрій Республіки Крим» селища міського типу були віднесені до сільських населених пунктів, що призвело до різкого статистичному скорочення чисельності і частки міського населення і зростанню чисельності і частки сільського населення.

Так згідно з даними поточного обліку населення Республіки Крим на 1 листопада 2014 року чисельність міського населення становила 1 мільйон 224,4 тисячі осіб (62,2 % усього населення), сільського населення — 742,7 тисячі осіб (37,8 %), тоді як згідно з попередніми підсумками Перепису населення в Кримському федеральному окрузі чисельність міського населення Республіки Крим на 14 жовтня 2014 року склала 958,2 тисячі осіб (менше, ніж за оцінкою на 1 листопада, на 266,2 тисяч чоловік), а частка міського населення складала 50,7 % (на 11,5 відсоткові пункти менше, ніж за оцінкою на 1 листопада), чисельність сільського населення склала за попередніми підсумками перепису 931,2 тисяч (на 188,5 тисячі більше, ніж за оцінкою на 1 листопада), а частка сільського населення склала 49,3 %, тобто на 11,5 відсоткових пунктів більше, ніж за оцінкою на 1 листопада<ref name="1 листопада Крим">{{Cite web |url=http://gosstat.crimea.ru/2014/expr316.pdf |title=Демографічна ситуація Республіки Крим в січні-жовтні 2014 р. |accessdate=3 квітня 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141217020038/http://gosstat.crimea.ru/2014/expr316.pdf |archivedate=17 грудня 2014 |deadurl=yes }}</ref>. Відносно Міста федерального значення Севастополя поточні оцінки на 1 листопада чисельності міського населення становили 368,4 тисячі осіб (93,9 % всього населення суб'єкту РФ), що на 3,6 тисячі осіб (на 1,5 відсоткові пункти) більше, ніж згідно з попередніми підсумками перепису, а чисельність сільського населення на 1 листопада оцінювалася в розмірі 24,1 тис. мешканців (6,1 %), що менше на 6,1 тисяч осіб (на 1,5 відсоткові пункти)<ref name="1 листопада Севастополь" />.

{| class="wikitable"
|-
|+Чисельність населених пунктів
|-
! rowspan="2"| !! rowspan="2"| Всього
місь-
ких
насе-
ле-
них
пунк-
тів!!colspan="4"| у тому числі міських населе-
них пунктів с чисельністю
постійного населення !! rowspan="2"| Всього
сіль-
ських
насе-
ле-
них
пунк-
тів!!colspan="5"| у тому числі сільських населе-
них пунктів з чисельністю
постійного населення
|-
! менше
50 000
мешка-
нців !!50 000-
99 999
мешка-
нців!!100 000-
249 999
мешка-
нців!!250 000
мешка-
нців!!0
мешка-
нців
(без
насе-
ле-
ння!!до 50
мешка-
нців!!від 51
до
100
мешка-
нців!!от 101
до 500
мешка-
нців!!понад
500
мешка-
нців
|-
| Республіка
Крим || 16 || 11 || 2 || 2 || 1 || 1 003 || 11 || 74 || 88 || 361 || 469
|-
| Місто федераль-
ного значення
Севастополь || 1 || - || - || - || 1 || 39 || - || 3 || 1 || 13 || 22
|-
| '''Кримський
федеральний
округ''' || '''17''' || '''11''' || '''2''' || '''2''' || '''2''' || '''1 042''' || '''11''' || '''77''' || '''89''' || '''374''' || '''491'''
|}

У Республіці Крим у ході перепису були виявлені 11 сільських населених пунктів, в яких відсутнє населення: у Джанкойському, Кіровському, Красногвардійському, Первомайському, Сакському районах, а в Бахчисарайському і Радянському районах було по 2 таких населених пункти<ref name="Підсумки" /><ref name="РІА">[http://ria.ru/crimea_today/20141218/1039041304.html Перепис у Криму виявив родину ельфів з Євпаторії]</ref>.

{| class="wikitable"
|-
|+Міські округи населенням понад 100 тис. мешк.
|-
! rowspan="2"| Міський округ !!rowspan="2"| Всього, тис.
осіб !!colspan="2"| у тому числі
|-
! міське !! сільське
|-
| Сімферополь || 350,6 || 330,5 || 20,1
|-
| Керч || 147,0 || 147,0 ||  -
|-
| Ялта || 133,6 || 84,5 || 49,1
|-
| Євпаторія || 119,3 || 105,7 || 13,6
|-
| Феодосія || 101,0 || 69,1 || 31,9
|}

{| class="wikitable"
|-
|+Розподіл населення за статтю
|-
! rowspan="2"| !!colspan="2"| тисяч осіб !!colspan="3"| Питома вага чоловіків в загальній
чисельності населення, у%
|-
! чоловіки !! жінки !! все
населення !! міське !! сільське
|-
| Республіка Крим || 868,4 || 1 021,0 || 46,0 || 45,0 || 47,0
|-
| Місто федерального значення Севастополь || 184,2 || 210,8 || 46,6 || 46,6 || 47,4
|-
| '''Кримський федеральний округ''' || '''1 052,6''' || '''1231,8''' || '''46,1'''|| '''45,4''' || '''47,0'''
|}

== Національний склад ==

Точні дані про мовний та національний склад населення півострова з'являться тільки після автоматичної обробки даних у травні 2015 року.

19 березня 2015 року стали відомі деякі статистичні дані, щодо національного та мовного складу населення півострова. У порівнянні з всеукраїнської переписом населення 2001 року, за словами Нікітіної, збільшилася чисельність росіян на 2,7 %, вірмен — на 9 %, а чисельність українців скоротилася на 40 %, білорусів — на 38 %.

При переписі отримані різні варіанти відповідей, так національність «росіянин» (а не «руський») вказала 691 особа, як «кримчанин» — 551 особа, як «севастополець» — 2 людини. «Слов'янами» за національністю вважають себе 104 особи, «індусами» — 270, «мусульманами» — 22, «православними» і «християнами» — по 2. Перепис виявив 9 осіб з національністю «ідн» (відносяться до євреїв), 3 тамілнадця (відносяться до індійців), 1 каролпака.

'''Міжпереписна динаміка національного складу:'''<ref>[http://ria.ru/society/20150319/1053370183.html#14267873405313&message=resize&relto=register&action=addClass&value=registration Росстат: більшість кримчан вважають себе росіянами]</ref><ref name="етно2014"/>

{|class="standard"
! || Ос.,
1989 || Частка від
вказавших свою
національність
% 1989 || осіб,
2001 || Частка від
вказавших свою
національність
% 2001 || осіб,
2014 || Частка від
вказавших свою
національність
% 2014
|-
| [[росіяни]] ||align="right" | 1 629 542 ||align="right" | 67,05 ||align="right" | 1 450 394 ||align="right" | 60,67 ||align="right" | 1 492 078 ||align="right" | 67,90
|-
| [[українці]] ||align="right" | 625 919 ||align="right" | 25,75 ||align="right" | 576 647 ||align="right" | 24,12 ||align="right" | 344 515 ||align="right" | 15,68
|-
| [[кримські татари]] ||align="right" | 38 365 ||align="right" | 1,58 ||align="right" | 245 291 ||align="right" | 10,26 ||align="right" | 232 340 ||align="right" | 10,57
|-
| [[татари]] ||align="right" | 10 762 ||align="right" | 0,44 ||align="right" | 13 602 ||align="right" | 0,57 ||align="right" | 44 996 ||align="right" | 2,05
|-
| [[білоруси]] ||align="right" | 50 054 ||align="right" | 2,06 ||align="right" | 35 157 ||align="right" | 1,47 ||align="right" | 21 694 ||align="right" | 0,99
|-
| [[вірмени]] ||align="right" | 2 794 ||align="right" | 0,11 ||align="right" | 10 088 ||align="right" | 0,42 ||align="right" | 11 030 ||align="right" | 0,50
|-
| інші ||align="right" | 73 059 ||align="right" | 3,01 ||align="right" | 70 030 ||align="right" | 2,93 ||align="right" | 50 911 ||align="right" | 2,32
|-
|вказали ||align="right" | 2 430 495 ||align="right" | 100,00 ||align="right" | 2 390 319 ||align="right" | 100 ||align="right" | 2 197 564 ||align="right" | 100,00
|-
|не вказали ||align="right" | 0 ||align="right" | ||align="right" | 10 890 ||align="right" | ||align="right" | 87 205 ||align="right" |
|-
| '''Всього:''' ||align="right" | '''2 430 495''' ||align="right" | ||align="right" | '''2 401 209''' ||align="right" | ||align="right" | ''' 2 284 769 '''||align="right" |
|}

'''Етнічний склад за даними перепису населення, 2014:<ref name="етно2014">{{Cite web |url=http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/perepis_krim/pr_itogi.rar |title=Матеріали засідання круглого столу, присвяченого попереднім підсумкам Перепису населення у Кримському федеральному окрузі за національним складом, рідною мовою і громадянством |accessdate=2015-04-03 |archive-date=2015-04-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402125620/http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/perepis_krim/pr_itogi.rar }}</ref>'''
{| class="wikitable sortable"
|-
! Національність !! Кримський федеральний округ !! Республіка Крим !! місто Севастополь
|-
| Росіяни || 1 492 078 || 1 188 978 || 303 100
|-
| Українці || 344 515 || 291 603 || 52 912
|-
| Кримські татари || 232 340 || 229 526 || 2 814
|-
| Татари || 44 996 || 42 254 || 2 742
|-
| Білоруси || 21 694 || 17 919 || 3 775
|-
| Вірмени || 11 030 || 9 634 || 1 396
|-
| Азербайджанці || 4 432 || 3 738 || 694
|-
| Узбеки || 3 466 || 3 265 || 201
|-
| Молдовани || 3 147 || 2 573 || 574
|-
| Євреї || 3 144 || 2 543 || 601
|-
| Корейці || 2 983 || 2 820 || 163
|-
| Греки || 2 877 || 2 646 || 231
|-
| Поляки || 2 843 || 2 435 || 408
|-
| Цигани || 2 388 || 2 381 || 7
|-
| Чуваші || 1 990 || 1 529 || 461
|-
| Болгари || 1 868 || 1 506 || 362
|-
| Німці || 1 844 || 1 648 || 196
|-
| Мордва || 1 601 || 1 334 || 267
|-
| Грузини || 1 571 || 1 280 || 291
|-
| Турки || 1 465 || 1 413 || 52
|-
| Інші || 15 292 || 12 667 || 2 625
|-
| '''Вказали національність''' || '''2 197 564''' || '''1 823 692''' || '''373 872'''
|-
| '''Не вказали національність || '''87 205''' || '''67 773''' || '''19 432'''
|-
| '''Все населення || '''2 284 769 || '''1 891 465''' || '''393 304'''
|}

== Мови ==

'''Міжпереписна динаміка мовного складу:'''<ref name="банк.д">[http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp Банк даних перепису населення України] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140731182036/http://database.ukrcensus.gov.ua/Mult/Database/Census/databasetree_uk.asp |date=2014-07-31 }}: [http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/varval.asp?ma=19A050501_021&ti=19A050501_021.%20%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB%20%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%20%E7%E0%20%ED%E0%F6%B3%EE%ED%E0%EB%FC%ED%B3%F1%F2%FE%20%F2%E0%20%F0%B3%E4%ED%EE%FE%20%EC%EE%E2%EE%FE%20(0,1)&path=../Database/Census/05/01/&lang=1&multilang=uk  19A050501_021. Розподіл населення за національністю та рідною мовою (0,1) (1989(12.01))] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201029090750/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/varval.asp?ma=19A050501_021&ti=19A050501_021.%20%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB%20%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%20%E7%E0%20%ED%E0%F6%B3%EE%ED%E0%EB%FC%ED%B3%F1%F2%FE%20%F2%E0%20%F0%B3%E4%ED%EE%FE%20%EC%EE%E2%EE%FE%20%280%2C1%29&path=..%2FDatabase%2FCensus%2F05%2F01%2F&lang=1&multilang=uk |date=2020-10-29 }}; [http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/varval.asp?ma=19A050501_02&ti=19A050501_02.%20%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB%20%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%20%F0%E5%E3%B3%EE%ED%B3%E2%20%D3%EA%F0%E0%BF%ED%E8%20%E7%E0%20%F0%B3%E4%ED%EE%FE%20%EC%EE%E2%EE%FE%20(0,1)&path=../Database/Census/05/01/&lang=1&multilang=uk  19A050501_02. Розподіл населення регіонів України за рідною мовою (0,1) (2001(05.12))] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181215022119/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/varval.asp?ma=19A050501_02&ti=19A050501_02.%20%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB%20%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%20%F0%E5%E3%B3%EE%ED%B3%E2%20%D3%EA%F0%E0%BF%ED%E8%20%E7%E0%20%F0%B3%E4%ED%EE%FE%20%EC%EE%E2%EE%FE%20%280%2C1%29&path=..%2FDatabase%2FCensus%2F05%2F01%2F&lang=1&multilang=uk |date=2018-12-15 }}</ref><ref>[http://2001.ukrcensus.gov.ua/rus/results/nationality_population/nationality_popul1/ Розподіл населення за національністю та рідною мовою] Всеукраїнський перепис населення 2001 (АР Крим та Севастополь (міськрада))</ref><ref name="Мови">[http://ria.ru/society/20150319/1053381791.html#14267884492504&message=resize&relto=login&action=removeClass&value=registration Росстат: переважна більшість кримчан вважають рідною мовою російську]</ref>

{| class="standard"
!Рідна мова||Частка %, 1989||Частка %<ref name="вказавш">% від вказавших рідну мову</ref>, 2001||Частка %<ref name="вказавш"/>, 2014
|-
| російська||82,64||79,11||84
|-
| кримськотатарська||1,8||9,63||7,9
|-
| татарська||0,08 ||0,37 ||3,7
|-
| українська||13,66||9,55||3,3
|}
Рідною мовою російську назвали 79,7 % українців, 24,8 % татар і 5,6 % кримських татар. Для 0,1 % росіян рідною мовою є українська<ref name="Мови" />.

== Громадянство ==
97,5 % респондентів, які вказали громадянство, є громадянами Російської Федерації (2,2 млн чоловік), при цьому у 5,7 тис. російських громадян у Криму є друге громадянство. 51,8 тис. мешканців Криму мають громадянство інших держав, з них 46,7 тис. осіб — українське. 3,4 тис. мешканців Криму — особи без громадянства<ref>[http://www.c-inform.info/news/id/20417 У Криму живуть представники 175 національностей — попередні підсумки перепису]</ref>.

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Посилання ==
* [https://web.archive.org/web/20150417213659/http://gosstat.crimea.ru/perepisrf.php Офіційна сторінка перепису на сайті ТО ФДС по республіці Крим]
* [https://web.archive.org/web/20141107115612/http://www.sevstat.sevinfo.com.ua/statist_info/perepis/press-vipuski_perepis.htm Офіційна сторінка перепису на сайті ТО ФДС по Севастополю]
[http://www.gks.ru/free_doc/new_site/population/demo/perepis_krim/perepis_krim.html Офіційна сторінка на сайті Держкомстату]

[[Категорія:Переписи населення України]]
[[Категорія:Історія Криму]]
[[Категорія:Федеральні статистичні спостереження у Росії]]
[[Категорія:Населення Криму]]
[[Категорія:Жовтень 2014]]