text:
# Список найвищих православних храмів і дзвіниць
Список найвищих православних храмів і дзвіниць, висота яких перевищує 70 метрів.
Традиційно православну храмову споруду вінчає один або кілька куполів з православними хрестами на вершині кожного. Загальна висота храму вимірюється найвищою точкою хреста над головним куполом. Кількість куполів на окремих церквах часто має символічне значення. Один купол є символом Христа або Бога, три куполи символізують Трійцю, п'ять куполів символізують Христа та чотирьох євангелістів, сім куполів посилаються на сім Таїнств Католицької Церкви, а тринадцять куполів відповідають Христу та його дванадцяти апостолам. Зустрічаються й інші числа.
Будівля православного храму також може мати дзвіницю або дзвонницю, яка є частиною основної церковної будівлі або окремою спорудою. Як правило, дзвіниця вища за головний храм.
Найвищою культовою спорудою України є Велика лаврська дзвіниця на території Києво-Печерської лаври у столиці. Вона побудована у 1731—1745 роках та має висоту 96,52 метра. З вершини відкривається панорамний краєвид на Київ. Наступною за висотою є дзвіниця Свято-Успенського собору в Харкові. Вона зведена у 1821—1844 роках та має висоту 89,5 метрів. Дзвіниця була найвищою будівлею міста до 2006 року. Третьою за висотою культовою спорудою України (однак не православною) є дзвіниця церкви Святих Ольги і Єлизавети, побудована у 1903—1911 роках у складі храму висотою 88 метрів. Третьою православною ж культовою спорудою України є дзвіниця Свято-Благовіщенського катедрального собору, яка зведена у складі храму в 1888—1901 роках. Вона має висоту 80 метрів.

## Храми
| Висота (м)                          | Назва                                        | Фото | Коментар                                                                                | Побудовано   | Місто                      | Країна   |
| ----------------------------------- | -------------------------------------------- | ---- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------------ | -------------------------- | -------- |
| 127 (135 м при встановленні хреста) | Собор спасіння нації                         |      | Це найвища (127 м), найдовша (126 м) і найбільша (за об'ємом (323 тис. м3) і площею (7 200 м2)) православна храмова споруда в світі. Собор розташований у центрі Бухареста, виходячи в той же внутрішній дворик, що й будівля румунського парламенту.                 | 2010–дотепер | Бухарест                   | Румунія  |
| 103                                 | Храм Христа Спасителя                        |      | Початковий собор був побудований у 1839—1883 роках, але був знесений у радянський період за наказом Сталіна в 1931 році. Відбудований ще раз, це головний собор і друга за величиною церковна будівля Російської православної церкви, яка вміщує близько 10 000 осіб. | 1995—2000    | Москва                     | Росія    |
| 101,5                               | Ісаакіївський собор                          |      | Найбільша церковна споруда Росії (як за обсягом, так і за площею). Другий за величиною православний храм у світі (за об'ємом і за площею).                                                                                | 1818—1858    | Санкт-Петербург            | Росія    |
| 96                                  | Спасо-Преображенський катедральний собор     |      | Місце для будівництва собору вибрав патріарх Московський Алексій II під час польоту на вертольоті над Хабаровськом.                                                                                | 2001—2004    | Хабаровськ                 | Росія    |
| 95                                  | Головний храм Збройних сил РФ                |      | Храм «присвячений 75-річчю перемоги у німецько-радянській війні, а також ратним подвигам російського народу у всіх війнах». Відомий своїм сумнівним оздобленням на тему війни, політики й СРСР.                                                                       | 2018-2020    | Одинцовський міський округ | Росія    |
| 93,7                                | Смольний собор                               |      | Початковий проєкт також включав 140-метрову окрему дзвіницю, яку так і не побудували.                                                                                | 1751—1835    | Санкт-Петербург            | Росія    |
| 90,5                                | Митрополичий собор                           |      | Розташована в самому центрі міста. Друга за висотою церква в Румунії.                                                                                | 1934–1946    | Тімішоара                  | Румунія  |
| 87                                  | Собор Святої Трійці                          |      | Побудований в зв'язку зі святкуванням 1500-річчя автокефалії грузинської церкви і на відзначення 2000-річчя християнства.                                                                                | 1995—2002    | Тбілісі                    | Грузія   |
| 87                                  | Олександро-Невський Новоярмарочний собор     |      | Розташоване на косах Оки і Волги. Побудований на честь відвідування Нижегородської ярмарки російським імператором Олександром II.                                                                                | 1867—1880    | Нижній Новгород            | Росія    |
| 85                                  | Собор Святої Трійці                          |      | Найвищий собор у Мармарощині, Румунія.                                                                                | 2003–2025    | Бая-Маре                   | Румунія  |
| 85                                  | Благовіщенський собор                        |      | Побудований у псевдоросійському стилі в Первомайському (колишньому Міському) саду — на місці, де ніколи не було церкви.                                                                                | 1998—2009    | Воронеж                    | Росія    |
| 82                                  | Собор Різдва Христового                      |      | Розташований у районі Mărăşești-Zamca, недалеко від центру міста. Найвищий собор у регіоні Молдови.                                                                                | 1991–2015    | Сучава                     | Румунія  |
| 81                                  | Храм Спаса-на-крові                          |      | Назва відноситься до крові російського царя Олександра II, який був убитий на цьому місці в 1881 році. Також відомий як собор Воскресіння Христового.                                                                                | 1883—1907    | Санкт-Петербург            | Росія    |
| 80                                  | Троїце-Ізмайловський собор                   |      | Купол був реконструйований після пожежі 2006 року.                                                                                | 1828—1835    | Санкт-Петербург            | Росія    |
| ~ 80                                | Успенська церква-дзвіниця                    |      | Зведено коштом купців-старообрядців після зняття обмежень на зведення старообрядницьких храмів.                                                                                | 1907—1910    | Москва                     | Росія    |
| 79                                  | Храм Святого Сави                            |      | Розташований на місці, де, як вважають, останки Святого Сави були спалені в 1595 році Сінан-Пашою Османської імперії.                                                                                | 1935—2004    | Белград                    | Сербія   |
| 78                                  | Троїцький собор                              |      | Розташований у Псковському Кремлі.                                                                                | 1682—1699    | Псков                      | Росія    |
| 78                                  | Монастир Сапанта-Пері                        |      | Найвища дерев'яна церква в світі.                                                                                | 1998–2003    | Сепинца                    | Румунія  |
| 77                                  | Миколо-Угреський монастир                    |      | Монастир часто відвідував молодий цар Петро I. Собор є головним у монастирі і вміщує близько 7000 осіб.                                                                                | 1880–1894    | Дзержинський               | Росія    |
| 76                                  | Казанський собор                             |      | Розташований на найвищій точці міста.                                                                                | 2004—2008    | Ставрополь                 | Росія    |
| 75,6                                | Троїцький собор                              |      | Проєкт було затверджено у 1830 році з позначкою «вище за Ісаакію не будувати».                                                                                | 1836–1857    | Моршанськ                  | Росія    |
| 75                                  | Успенський пятиглавий собор                  |      | Розташований у Астраханському Кремлі.                                                                                | 1698—1710    | Астрахань                  | Росія    |
| 74,6                                | Вознесенський собор                          |      | Собор Війська Донського козацького.                                                                                | 1805-1905    | Новочеркаськ               | Росія    |
| 74,5                                | Храм Святих Сергія Радонезького та Єлизавети |      |                                                                                | 2010—2014    | Єкатеринбург               | Росія    |
| 74                                  | Церква-пам'ятник Всіх Святих                 |      | Церква-пам'ятник на честь Всіх Святих і пам'яті несправедливо загиблих.                                                                                |              | Мінськ                     | Білорусь |
| 74                                  | Вознесенський собор                          |      | Усередині собору знаходиться багатий іконостас з позолоченим різьбленням по дереву.                                                                                | 1845—1889    | Єлець                      | Росія    |
| 74                                  | Михайлівський кафедральний собор             |      | Побудована в неовізантійському стилі, будувалася дзвіниця висотою 136 метрів.                                                                                | 1994—2002    | Черкаси                    | Україна  |
| 73                                  | Храм Христа Спасителя                        |      | Розташований на центральній площі міста.                                                                                | 2004—2006    | Калінінград                | Росія    |
| 71,5                                | Казанський собор                             |      | Відповідно до побажань російського імператора Павла, собор був побудований за зразком собору Святого Петра в Римі.                                                                                | 1801—1811    | Санкт-Петербург            | Росія    |
| 70,6                                | Морський Нікольський собор                   |      | Собор був розроблений особливо високо, щоб служити орієнтиром для тих, хто в морі                                                                                | 1902—1913    | Кронштадт                  | Росія    |
| 70                                  | Катедральний собор Вознесіння Господнього    |      | Ще будується                                                                                | 1991–дотепер | Бакеу                      | Румунія  |
| ~ 70                                | Собор Петра і Павла                          |      | Створений за зразком собору Василя Блаженного в Москві, але має більш пірамідальну форму                                                                                | 1894—1904    | Петергоф                   | Росія    |
| 67,5                                | Миколаївський собор Покровського монастиря   |      | Найбільший храм Києва                                                                                | 1896—1911    | Київ                       | Україна  |

## Дзвіниці
| Висота (м) | Назва                                                   | Фото | Коментар                                                                                | Побудовано | Місто           | Місто/Країна |
| ---------- | ------------------------------------------------------- | ---- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ---------- | --------------- | ------------ |
| 122,5      | Петропавлівський собор                                  |      | До складу храму входить триярусна дзвіниця. Він увінчаний позолоченим шпилем. На самому верху споруди знаходиться фігура ангела, що летить.   | 1712—1733  | Санкт-Петербург | Росія        |
| 107        | Дзвіниця Казанського Богородичного чоловічого монастиря |      | Найвища християнська споруда в ЦФО Росії.                                                                                | 2009—2011  | Тамбов          | Росія        |
| 106        | Дзвіниця Воскресенського собору                         |      | Окрема православна дзвіниця. Найвища в Іванівській області.                                                                                | 1810—1832  | Шуя             | Росія        |
| 96,52      | Велика лаврська дзвіниця                                |      | Найвища дзвіниця Києво-Печерської лаври, одна з найвищих будівель Києва, найвища культова споруда України. Входить до складу пам'ятки ЮНЕСКО. | 1731—1745  | Київ            | Україна      |
| 93,8       | Спасо-Преображенський собор                             |      | П'ятиярусна дзвіниця, увінчана позолоченим шпилем.                                                                                | 1797—1804  | Рибінськ        | Росія        |
| 93,7       | Церква Петра і Павла                                    |      | Найвища сільська дзвіниця Росії.                                                                                | 1779       | Поріччя-Рибне   | Росія        |
| 93         | Миколо-Угреський монастир                               |      | Дзвіниця примикає до інших будівель монастиря.                                                                                | 1758—1763  | Дзержинський    | Росія        |
| 90,3       | Дзвіниця Миколаївсько Берлюковської пустині             |      |                                                                                | 1895—1899  | Авдотьїно       | Росія        |
| ~90        | Дзвіниця храму Воскресіння Христового                   |      | Вужча і трохи вище, ніж її прототип — дзвіниця Івана Великого, перегукується образно з фабричними трубами.                                    | 1908—1911  | Вічуга          | Росія        |
| 89,5       | Дзвіниця Свято-Успенського собору                       |      | На будівництво було використано близько 3,5 мільйонів цеглин і 65,5 тонн заліза.                                                              | 1821—1844  | Харків          | Україна      |
| 88         | Троїце-Сергієва лавра                                   |      | П'ятиярусна дзвіниця.                                                                                | 1740—1770  | Сергієв Посад   | Росія        |
| 83,2       | Дзвіниця Рязанського Кремля                             |      | Побудована кількома різними архітекторами. Знаходиться в Рязанському кремлі.                                                                  | 1789—1840  | Рязань          | Росія        |
| 82         | Дзвіниця Всехсвятського катедрального собору            |      | По кутах першого ярусу розташовані скульптури ангелів із сурмами.                                                                             | 1776—1825  | Тула            | Росія        |
| 81,6       | Дзвіниця Свято-Троїцького монастиря                     |      | Дзвіниця занесена в Книгу рекордів Росії.                                                                                | 1584       | Алатир          | Росія        |
| 81         | Дзвіниця Івана Великого                                 |      | Розташований на Соборній площі Московського Кремля.                                                                                | 1532—1543  | Москва          | Росія        |
| 81         | Дзвіниця Свято-Успенської Саровської пустелі            |      | У гарну погоду з дзвіниці видно будівлі Серафимо-Дівеєвського монастиря.                                                                      | 1789—1799  | Саров           | Росія        |
| 80         | Дзвіниця Свято-Благовіщенського катедрального собору    |      | У 1997 році хрест разом із верхньою частиною бані дзвіниці був знищений пожежею. Побудована на місці старої церкви й кладовища.               | 1888—1901  | Харків          | Україна      |
| 80         | Дзвіниця Миколаївської церкви                           |      | Дзвіниця Миколаївської церкви, що не збереглася. У 1895 році церква вважалася найбільшою в Тульській єпархії.                                 | 1801—1860  | Веньов          | Росія        |
| ~80        | Дзвіниця «Пересвіт» Троїцького катедрального собору     |      | Купол та хрест встановлені 24 червня 2011 року. За даними проектувальників, висота — 65 м                                                     | 2009—2011  | Брянськ         | Росія        |
| 79.9       | Дзвіниця Успенського собору                             |      | Висота дзвіниці 37 сажень. Висота хреста 7 метрів.                                                                                | 1903—1910  | Астрахань       | Росія        |
| 79.5       | Дзвіниця церкви Іоанна Предтечі                         |      | Дзвіниця побудована в неовізантійському стилі за проектом інженера Кульчицького. Спонсорував купець Діомід Митрофанович Хутарьов.             | 1891—1895  | Глубоково       | Росія        |
| 78.5       | Дзвіниця Софійського собору                             |      | Дзвони вежі виготовлені голландськими, російськими та німецькими дзвонарями в 17, 18 і 19 століттях.                                          | 1869—1870  | Вологда         | Росія        |
| 78         | Новоспаський монастир                                   |      | Монастир відіграв вирішальну роль у відбитті нападу кримських татар у 1591 році.                                                              | 1759—1795  | Москва          | Росія        |
| 77         | Спасо-Преображенський кафедральний собор                |      | Дзвонами керує електронний пристрій, здатний відтворювати близько 99 мелодій.                                                                 | 2000—2001  | Одеса           | Україна      |
| 77         | Дзвіниця Троїцько-Знаменської церкви                    |      | Побудована на честь перемоги у війні 1812 року.                                                                                | 1816—1823  | Лежнєво         | Росія        |
| 76         | Дзвіниця Софійського собору                             |      | Частина об'єкту всесвітньої спадщини                                                                                | 1699—1706  | Київ            | Україна      |
| 76         | Воскресенський собор                                    |      |                                                                                | 1816—1886  | Кашин           | Росія        |
| 76         | Дзвіниця Іоанно-Богословського Пощуповського монастиря  |      | Монастир розташований на правому березі річки Ока.                                                                                | 1901       | Пощупово        | Росія        |
| 76         | Дзвіниця Церкви Великомученика Георгія Побідоносця      |      | Дзвіниця Георгіївської церкви, що окремо стоїть, є найвищою в області.                                                                        | 1740       | Болхов          | Росія        |
| 75,6       | Дзвіниця Тобольського кремля                            |      | Єдиний кам'яний кремль Сибіру.                                                                                | 1794—1809  | Тобольськ       | Росія        |
| 75         | Дзвіниця Високівського Успенського монастиря            |      | Чотириярусна «падаюча» дзвіниця, з оглядовим майданчиком на висоті 60 м.                                                                      | 1800—1830  | Успенський      | Росія        |
| ~78        | Дзвіниця церкви Жон-Мироносиць                          |      | Будівництво дзвіниці обійшлося в 64 500 рублів. Є найвищою будівлею на території Калузької області.                                           | 1818—1820  | Калуга          | Росія        |
| 75         | Дзвіниця собору Різдва Богородиці                       |      | Дзвін чути в радіусі 42 верст навколо вежі.                                                                                | 1854—1860  | Ростов-на-Дону  | Росія        |
| 75         | Миколаївська церква                                     |      | Церкву зруйнували у 1950-х роках, але дзвіниця стоїть досі.                                                                                | 1801—1843  | Веньов          | Росія        |
| 74,5       | Калязінська дзвіниця                                    |      | Затоплена дзвіниця колишнього Миколо-Жабенського монастиря                                                                                | 1796—1800  | Калязін         | Росія        |
| 74         | Дзвіниця Богоявленського собору                         |      | У дзвіниці на другому поверсі був храм.                                                                                | 1895—1897  | Казань          | Росія        |
| 73         | Дзвіниця собору Михайла Архангела                       |      |                                                                                | 1848-1853  | Бронниці        | Росія        |
| 73         | Дзвіниця Спасо-Преображенського катедрального собору    |      | У храмі знаходиться Пермська державна художня галерея.                                                                                | 1798—1820  | Перм            | Росія        |
| 72         | Дзвіниця Новодівочого монастиря                         |      | Дзвіниця складається із шести ярусів восьмериків.                                                                                | 1690       | Москва          | Росія        |
| 72         | Преподобенська дзвіниця Ризоположенського монастиря     |      | Зведено на честь перемоги у війні 1812 року. Є найвищою будівлею на території Володимирської області.                                         | 1813—1819  | Суздаль         | Росія        |
| 72         | Собор святого великомученика Георгія Побідоносця        |      | Загальна вага дзвонів — 18.5 тонн.                                                                                | 2004—2007  | Одинцово        | Росія        |
| 72         | Валаамський монастир                                    |      | Є найвищою будівлею Карелії.                                                                                | 1896       | Валаам          | Росія        |
| 71         | Дзвіниця Успенського собору Тульського кремля           |      | Збудована у 1772—1776 роках. Зруйнована 1937 року. Відновлено у первісному вигляді у 2012—2015 роках.                                         | 2012—2015  | Тула            | Росія        |
| 70,3       | Свято-троїцький монастир Серафимо-Дивєєвський           |      |                                                                                |            | Дивеево         | Росія        |
| 70         | Собор Олександра Невського                              |      | Побудований у стилі класицизм.                                                                                | 1818—1823  | Іжевськ         | Росія        |
| 70         | Дзвіниця Вознесенського жіночого монастиря              |      |                                                                                | 2007—2012  | Тамбов          | Росія        |
| 70         | Дзвіниця церкви Живоначальної Трійці                    |      |                                                                                | 1802—1868  | Гусь-Железний   | Росія        |

wikitext:
{{Photomontage|photo1a=Велика лаврська дзвіниця 22.jpg|photo2a=Дзвіниця харківського Успенського собору з оглядового майданчика у саду Шевченка.png|photo2b=Благовіщенський собор у Харкові 18.jpg|size=250|color=white|color_border=gray|text=Найвищі православні споруди України: [[Велика лаврська дзвіниця]], [[Олександрівська дзвіниця|дзвіниця Успенського собору]] і [[Свято-Благовіщенський кафедральний собор (Харків)|Благовіщенський собор]]|position=right}}

'''Список найвищих православних [[Церква (будівля)|храмів]] і [[Дзвіниця|дзвіниць]], висота яких перевищує 70 метрів.'''

Традиційно [[Східно-православна церковна архітектура|православну храмову споруду]] вінчає один або кілька [[купол]]ів з [[Православний хрест|православними хрестами]] на вершині кожного. Загальна висота храму вимірюється найвищою точкою хреста над головним куполом. Кількість куполів на окремих церквах часто має символічне значення. Один купол є символом [[Христос|Христа]] або [[Бог]]а, три куполи символізують [[Трійця|Трійцю]], п'ять куполів символізують Христа та [[Євангелісти|чотирьох євангелістів]], сім куполів посилаються на {{li|Таїнства Католицької Церкви|Q=Q3233636|text=сім Таїнств Католицької Церкви}}, а тринадцять куполів відповідають Христу та його [[12 апостолів|дванадцяти апостолам]]. Зустрічаються й інші числа.

Будівля православного храму також може мати [[Дзвіниця|дзвіницю]] або {{li|Дзвонниця|Q=Q1972616|text=дзвонницю}}, яка є частиною основної церковної будівлі або окремою спорудою. Як правило, дзвіниця вища за головний храм.

Найвищою культовою спорудою України є [[Велика лаврська дзвіниця]] на території [[Києво-Печерська лавра|Києво-Печерської лаври]] у [[Київ|столиці]]. Вона побудована у [[1731]]—[[1745]] роках та має висоту 96,52 метра<ref name=":5" />. З вершини відкривається панорамний краєвид на Київ. Наступною за висотою є [[Олександрівська дзвіниця|дзвіниця]] [[Свято-Успенський собор (Харків)|Свято-Успенського собору]] в [[Харків|Харкові]]. Вона зведена у [[1821]]—[[1844]] роках та має висоту 89,5 метрів. Дзвіниця була найвищою будівлею міста до 2006 року.<ref name=":0">[http://iloveukraine.com.ua/p/NYu4ZW Олександрівська дзвіниця Свято-Успенського собору] // ''iloveukraine.com.ua''</ref><ref name=":1">{{Cite web |url=https://moniacs.kh.ua/uspenskiysobor/ |title=Успенский собор — Харьков Манящий |website=moniacs.kh.ua |access-date=2025-03-30}}</ref><ref name=":2">{{Cite web |url=https://gx.net.ua/2-serpnya-v-istoriii-harkova-bulo-zakladeno-dzvinicyu-uspenskogo-soboru-foto-video/ |title=2 серпня в історії Харкова: було закладено дзвіницю Успенського собору (фото, відео) |last=Бойченко |first=Наталя |date=2024-08-02 |website=Город Х |language=uk |access-date=2025-03-30}}</ref><ref name=":3">{{Cite web |url=https://guide.planetofhotels.com/ru/ukraina/harkov/uspenskiy-kafedralnyy-sobor#google_vignette |title=Успенский собор в Харькове. Собор Успения Пресвятой Богородицы |website=guide.planetofhotels.com |language=ru |access-date=2025-03-30}}</ref><ref name=":4">{{Cite web |url=https://skyscraperpage.com/diagrams/?searchID=108611247 |title=Kharkiv Timeline Diagram - SkyscraperPage.com |website=skyscraperpage.com |access-date=2025-03-30}}</ref> Третьою за висотою культовою спорудою України (однак не православною) є [[Церква Святих Ольги і Єлизавети|дзвіниця церкви Святих Ольги і Єлизавети]], побудована у [[1903]]—[[1911]] роках у складі храму висотою 88 метрів<ref>{{cite web |url=http://coob.com.ua/najvyschi-budivli-lvova/ |назва=Найвищі будівлі Львова |автор= |дата= |вебсайт=coob.com.ua |видавець=Онлайн видання «Куб» |url-архіву=https://web.archive.org/web/20150326032018/http://coob.com.ua/najvyschi-budivli-lvova/ |дата-архіву=26 березня 2015 |статус-url= |дата-доступу=10 червня 2013}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150326032018/http://coob.com.ua/najvyschi-budivli-lvova/|date=26 березня 2015}}</ref>. Третьою православною ж культовою спорудою України є дзвіниця [[Свято-Благовіщенський кафедральний собор (Харків)|Свято-Благовіщенського катедрального собору]], яка зведена у складі храму в 1888—1901 роках<ref>{{Cite web |url=https://khuamap.netlify.app/articles/0004 |title=Свято-Благовіщенський катедральний собор {{!}} Харківська мапа |website=khuamap.netlify.app |access-date=2025-04-01}}</ref>. Вона має висоту 80 метрів<ref name=":6" />.

{{Див. також|Список найвищих дзвіниць і храмів України}}

== Храми ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! Висота (м)
! width="250px"|Назва
! Фото
! width="350px"|Коментар
! Побудовано
!Місто
! width="130px" |Країна
|-
|127
(135 м при встановленні хреста)<ref>{{Cite web |url=https://observatornews.ro/exclusiv-observator/in-ce-stadiu-se-afla-catedrala-mantuirii-neamului-monumentala-constructie-care-a-costat-pana-acum-185-de-milioane-de-eurose-munceste-din-greu-la-mozaicul-venetian-478195.html |title=În ce stadiu se află Catedrala Mântuirii Neamului, monumentala construcție care a costat până acum 185 de milioane de euro. Se muncește din greu la mozaicul venețian |website=Observator News |language=RO |access-date=2025-03-31}}</ref>
|[[Собор спасіння нації]]
|[[Файл:Catedrala Mântuirii Neamului (Iunie 2023).jpg|центр|безрамки|150x150пкс]]
|Це найвища (127 м), найдовша (126 м) і найбільша (за об'ємом (323 тис. м3) і площею (7 200 м2)) православна храмова споруда в світі. Собор розташований у центрі Бухареста, виходячи в той же внутрішній дворик, що й [[Палац Парламенту|будівля румунського парламенту]].
|[[2010]]–дотепер
|[[Бухарест]]
|{{ПрапорТекст|Румунія}}
|-
|103<ref>[http://www.xxc.ru/complex/xxc/index.htm Храм Христа Спасителя] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101202071404/http://xxc.ru/complex/xxc/index.htm |date=2 грудня 2010 }}{{ref-ru}}</ref>
|[[Храм Христа Спасителя (Москва)|Храм Христа Спасителя]]
|[[Файл:Moscow July 2011-7a.jpg|центр|безрамки|150x150пкс]]
|Початковий собор був побудований у 1839—1883 роках, але був знесений у радянський період за наказом [[Сталін Йосип Віссаріонович|Сталіна]] в 1931 році. Відбудований ще раз, це головний собор і друга за величиною церковна будівля [[Російська православна церква|Російської православної церкви]], яка вміщує близько 10 000 осіб.
|[[1995]]—[[2000]]
|[[Москва]]
|{{RUS}}
|-
|101,5<ref>[http://www.cathedral.ru/arhitektura Ісаакіївський собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101206201550/http://www.cathedral.ru/arhitektura |date=2010-12-06 }}{{ref-ru}}</ref>
|[[Ісаакіївський собор]]
|[[Файл:Saint Isaac's Cathedral.jpg|150x150пкс]]
|Найбільша церковна споруда Росії (як за обсягом, так і за площею). Другий за величиною православний храм у світі (за об'ємом<ref>{{Cite web |url=https://adevarul.ro/stiri-locale/cluj-napoca/foto-catedrala-mantuirii-neamului-fata-in-fata-cu-1906973.html |title=FOTO Catedrala Mântuirii Neamului, faţă în faţă cu cele mai mari şi mai frumoase biserici din lume |date=2018-11-25 |website=adevarul.ro |language=ro |access-date=2025-03-31}}</ref> і за площею<ref>{{Cite web |url=https://egyptianstreets.com/2019/01/04/biggest-cathedral-in-the-middle-east-to-be-inaugurated-in-new-administrative-capital/ |title=Biggest Cathedral in the Middle East to be Inaugurated in New Administrative Capital {{!}} Egyptian Streets |last=Streets |first=Egyptian |date=2019-01-04 |language=en-US |access-date=2025-03-31}}</ref>).
|[[1818]]—[[1858]]
|[[Санкт-Петербург]]
|{{RUS}}
|-
|96<ref>[http://dvmolodo.ru/node/157 Спасо-Преображенський кафедральний собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110815083700/http://dvmolodo.ru/node/157 |date=2011-08-15 }}{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Спасо-Преображенський катедральний собор (Хабаровськ)|Q=Q2942893|text=Спасо-Преображенський катедральний собор}}
|[[Файл:Katedrální kostel Proměnění, Chabarovsk.jpg|150x150px]]
|Місце для будівництва собору вибрав патріарх [[Алексій II|Московський Алексій II]] під час польоту на вертольоті над Хабаровськом.
|[[2001]]—[[2004]]
|[[Хабаровськ]]
|{{RUS}}
|-
|95
|[[Головний храм Збройних сил РФ]]
|[[Файл:Main temple of the Russian Armed Forces1.jpg|150x150пкс]]
|Храм «присвячений 75-річчю перемоги у [[Велика Вітчизняна війна|німецько-радянській війні]], а також ратним подвигам [[Росіяни|російського народу]] у всіх війнах». Відомий своїм сумнівним оздобленням на тему війни, політики й СРСР.<ref>{{Cite web |url=https://www.pravda.com.ua/rus/news/2020/05/13/7251495/ |title=В главном храме Вооруженных сил России мозаику Путина заменили на икону |website=Украинская правда |language=ru |access-date=2025-03-31}}</ref>
|[[2018]]-[[2020]]
|[[Одинцовський міський округ]]
|{{RUS}}
|-
|93,7<ref>[http://www.cathedral.ru/arhitektura2 Смільний собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110716104314/http://www.cathedral.ru/arhitektura2 |date=2011-07-16 }}{{ref-ru}}</ref>
|[[Смольний собор]]
|[[Файл:Смольный собор 2.jpg|219x219пкс]]
|Початковий проєкт також включав 140-метрову окрему дзвіницю, яку так і не побудували.
|[[1751]]—[[1835]]
|[[Санкт-Петербург]]
|{{RUS}}
|-
|90,5<ref>{{Cite web |url=https://www.banatulmeu.ro/catedrala-mitropolitana-timisoara-isi-serbeaza-hramul-istoric/ |title=Catedrala Mitropolitană Timișoara își serbează hramul istoric - |last=meu |first=Banatul |date=2016-01-30 |language=ro-RO |access-date=2025-03-31}}</ref>
|[[Митрополичий собор (Тімішоара)|Митрополичий собор]]
|[[Файл:Catedrala Mitropolitană „Sfinții Trei Ierarhi”.jpg|225x225пкс]]
|Розташована в самому центрі міста. Друга за висотою церква в Румунії.
|[[1934]]–[[1946]]
|[[Тімішоара]]
|{{ПрапорТекст|Румунія}}
|-
|87<ref>[http://www.pravoslavie.ru/cgi-bin/sykon/client/display.pl?sid=363&did=1460&do_action=viewdoc Свято-Троїцький кафедральний собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20090602131401/http://www.pravoslavie.ru/cgi-bin/sykon/client/display.pl?sid=363&did=1460&do_action=viewdoc |date=2 червня 2009 }}{{ref-ru}}</ref>
| [[Собор Святої Трійці (Тбілісі)|Собор Святої Трійці]]
|[[Файл:A20241116 152711.jpg|200x200пкс]]
|Побудований в зв'язку зі святкуванням 1500-річчя [[Автокефалія|автокефалії]] грузинської церкви і на відзначення 2000-річчя християнства.
|[[1995]]—[[2002]]
|[[Тбілісі]]
|{{GEO}}
|-
|87<ref>[http://www.nne.ru/parish.php?id=291 Кафедральний собор Олександра Невського]{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Олександро-Невський Новоярмарочний собор|Q=Q726541|text=Олександро-Невський Новоярмарочний собор}}
|[[Файл:NN AlexanderNevsky Cathedral 08-2016.jpg|188x188px]]
|Розташоване на косах Оки і Волги. Побудований на честь відвідування Нижегородської ярмарки російським імператором [[Олександр II (російський імператор)|Олександром II]].
|[[1867]]—[[1880]]
|[[Нижній Новгород]]
|{{RUS}}
|-
|85<ref>[[:ro:Catedrala Sfânta Treime din Baia Mare]] Catedrala_Sfânta_Treime_din_Baia_Mare {{in lang|ro}}</ref>
|{{li|Собор Святої Трійці (Бая-Маре)|Q=Q18538760|text=Собор Святої Трійці}}
|[[Файл:Немає доступного зображення.svg|150x150пкс]]
|Найвищий собор у [[Мармарощина|Мармарощині]], Румунія.
|[[2003]]–[[2025]]
|[[Бая-Маре]]
|{{ПрапорТекст|Румунія}}
|-
|85<ref>[http://www.regnum.ru/news/1222919.html Благовещенський собор] ИА «Regnum» 09.11.2009 г.{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Благовіщенський собор (Воронеж)|Q=Q2041730|text=Благовіщенський собор}}
|[[Файл:Кафедральный собор Благовещения Пресвятой Богородицы.jpg|222x222пкс]]
|Побудований у псевдоросійському стилі в Первомайському (колишньому Міському) саду — на місці, де ніколи не було церкви.
|[[1998]]—[[2009]]
|[[Воронеж]]
|{{RUS}}
|-
|82<ref>{{Cite web |url=https://basilica.ro/catedrala-din-suceava-a-fost-sfintita/ |title=Catedrala din Suceava a fost sfinţită |last=basilica.ro |date=2015-10-04 |website=Basilica.ro |language=ro-RO |access-date=2025-04-01}}</ref>
|{{li|Собор Різдва Христового (Сучава)|Q=Q28922469|text=Собор Різдва Христового}}
|[[Файл:Немає доступного зображення.svg|150x150пкс]]
|Розташований у районі Mărăşești-Zamca, недалеко від центру міста. Найвищий собор у регіоні Молдови.
|[[1991]]–[[2015]]
|[[Сучава]]
|{{ПрапорТекст|Румунія}}
|-
|81<ref>[http://www.petersburghotels.ru/guides/sights/spasnakrovi.htm Храм Воскресения Христова на Крови]{{ref-ru}}</ref>
|[[Храм Спаса-на-Крові|Храм Спаса-на-крові]]
|[[Файл:The Church of the Savior on Spilled Blood.jpg|225x225пкс]]
|Назва відноситься до крові [[Олександр II (російський імператор)|російського царя Олександра II]], [[Убивство Олександра II|який був убитий на цьому місці в 1881 році]]. Також відомий як собор Воскресіння Христового.
|[[1883]]—[[1907]]
|[[Санкт-Петербург]]
|{{RUS}}
|-
|80<ref>[http://www.stroj-materialy.ru/about/news/detail.php?ID=6253 Троице-Измайловский собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120306191456/http://www.stroj-materialy.ru/about/news/detail.php?ID=6253 |date=6 березня 2012 }}{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Троїце-Ізмайловський собор (Санкт-Петербург)|Q=Q762242|text=Троїце-Ізмайловський собор}}
|[[Файл:Spb 06-2017 img06 Trinity Cathedral.jpg|150x150px]]
|Купол був реконструйований після пожежі 2006 року.
|[[1828]]—[[1835]]
|[[Санкт-Петербург]]
|{{RUS}}
|-
|~ 80<ref>[http://openmoscow.ru/kladbrogozh.php Успенська церква-дзвіниця]{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Успенська церква-дзвіниця (Москва)|Q=Q19802949|text=Успенська церква-дзвіниця}}
|[[Файл:Rogozhskoe cemetery - belltower 04.jpg|208x208px]]
|Зведено коштом купців-старообрядців після [[Маніфест 17 жовтня 1905|зняття обмежень]] на зведення [[Старообрядництво|старообрядницьких]] храмів.
|[[1907]]—[[1910]]
|[[Москва]]
|{{RUS}}
|-
|79<ref>[http://www.hramsvetogsave.com/Hram/ser/Izgradnja/Arhitektura.htm Кафедральний собор святого Савви (серб.)]{{ref-sr}}</ref>
|[[Храм Святого Сави]]
|[[Файл:Temple Saint Sava.jpg|225x225px]]
|Розташований на місці, де, як вважають, останки [[Сава Сербський|Святого Сави]] були спалені в 1595 році {{li|Коджа Сінан-Паша|Q=Q717115|text=Сінан-Пашою}} [[Османська імперія|Османської імперії]].
|[[1935]]—[[2004]]
|[[Белград]]
|{{SER}}
|-
|78<ref>[http://pskovtravel.narod.ru/trinity_cathedral.htm Троїцький собор]{{ref-ru}}</ref>
|[[Псковський кремль|Троїцький собор]]
|[[Файл:Kremlin of Pskov-2008-4.jpg|225x225px]]
|Розташований у [[Псковський кремль|Псковському Кремлі]].
|[[1682]]—[[1699]]
|[[Псков]]
|{{RUS}}
|-
|78<ref>{{Cite news|url=https://www.worldrecordacademy.org/architecture/worlds-tallest-wooden-church-sapanta-peri-monastery-219288|title=World's tallest wooden church: Sapanta - Peri Monastery|language=en|archive-url=http://web.archive.org/web/20241108051342/https://www.worldrecordacademy.org/architecture/worlds-tallest-wooden-church-sapanta-peri-monastery-219288|archive-date=2024-11-08|access-date=2025-04-01}}</ref>
|{{li|Монастир Сапанта-Пері|Q=Q18549623|text=Монастир Сапанта-Пері}}
|[[Файл:Peri monastery seen from the entrance, Săpânța, 2017.jpg|150x150пкс]]
|Найвища дерев'яна церква в світі.
|[[1998]]–[[2003]]
|[[Сепинца]]
|{{ПрапорТекст|Румунія}}
|-
|77<ref>[http://www.sobor2009.ru/print/243887/index.html Спасо-Преображенський собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120306191219/http://www.sobor2009.ru/print/243887/index.html |date=2012-03-06 }}{{ref-ru}}</ref>
|[[Миколо-Угреський монастир]]
|[[Файл:Nikolo-Ugresh-2.JPG|150x150px]]
|Монастир часто відвідував молодий цар [[Петро I]]. Собор є головним у монастирі і вміщує близько 7000 осіб.
|[[1880]]–[[1894]]
|[[Дзержинський (місто)|Дзержинський]]
|{{RUS}}
|-
|76<ref>[http://ug.rian.ru/culture/20080423/81671107.html Собор Казанської ікони Божої Матері] {{Webarchive|url=https://archive.today/20120717005356/http://ug.rian.ru/culture/20080423/81671107.html |date=17 липня 2012 }}{{ref-ru}}</ref><ref>{{Cite web |url=https://web.archive.org/web/20131029191008/http://ug.ria.ru/culture/20080423/81671107.html |title=РИА Новости - ЮГ - Культура - На Ставрополье завершилась установка главного купола самого высокого храма Юга России |date=2013-10-29 |website=web.archive.org |access-date=2025-04-01}}</ref>
|{{li|Казанський собор (Ставрополь)|Q=Q9338981|text=Казанський собор}}
|[[Файл:Казанский кафедральный собор Ставрополя.jpg|150x150пкс]]
|Розташований на найвищій точці міста.
|[[2004]]—[[2008]]
|[[Ставрополь]]
|{{RUS}}
|-
|75,6<ref>{{Cite web |url=https://russian-church.ru/viewpage.php?page=4637 |title=Свято-Троицкий собор. / Моршанский район, Моршанск город. / Русские Церкви |website=russian-church.ru |access-date=2025-04-01}}</ref>
|{{li|Троїцький собор (Моршанськ)|Q=Q18123064|text=Троїцький собор}}
|[[Файл:Morshansk (Tambov Oblast) 03-2014 img04 Trinity Cathedral.jpg|150x150пкс]]
|Проєкт було затверджено у 1830 році з позначкою «вище за Ісаакію не будувати».
|[[1836]]–[[1857]]
|[[Моршанськ]]
|{{RUS}}
|-
|75<ref>[http://russian-temples.ru/articles/uspenskiy-sobor-v-astrahani.html Успенський пятиглавий собор]{{ref-ru}}</ref>
|[[Успенський собор (Астрахань)|Успенський пятиглавий собор]]
|[[Файл:Uspenskii sobor astrakhan k.jpg|186x186px]]
|Розташований у {{li|Астраханський Кремль|Q=Q750350|text=Астраханському Кремлі}}.
|[[1698]]—[[1710]]
|[[Астрахань]]
|{{RUS}}
|-
|74,6<ref>[http://www.novochgrad.ru/sights.php?id=67 Вознесенський собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081005181750/http://www.novochgrad.ru/sights.php?id=67 |date=5 жовтня 2008 }}{{ref-ru}}</ref>
|[[Вознесенський собор (Новочеркаськ)|Вознесенський собор]]
|[[Файл:Вознесенский собор.jpg|199x199px]]
|Собор [[Донське козацьке військо|Війська Донського козацького]].
|[[1805]]-[[1905]]
|[[Новочеркаськ]]
|{{RUS}}
|-
|74,5<ref>[http://news.sobor.by/kupola_vseh_sviatyh.htm Храм — Пам'ятник на честь Усіх Святих на згадку про безвинно вбитих у Вітчизні нашій]</ref>
|{{li|Храм Святих Сергія Радонезького та Єлизавети (Єкатеринбург)|Q=Q4500998|text=Храм Святих Сергія Радонезького та Єлизавети}}
|[[Файл:Uralmash-2021-10 - 13.jpeg|150x150пкс]]
|
|[[2010]]—[[2014]]
|[[Єкатеринбург]]
|{{RUS}}
|-
|74<ref>[http://sobor.by/idnews.php?id=2010-Jun-3-10:48:51 Храм — Памятник в честь Всех Святых в память безвинно убиенных во Отечестве нашем]{{ref-ru}}</ref>
|[[Церква-пам'ятник Всіх Святих]]
|[[Файл:VseshsvMinsk1.JPG|200x200px]]
|Церква-пам'ятник на честь Всіх Святих і пам'яті несправедливо загиблих.
|
|[[Мінськ]]
|{{BLR}}
|-
|74<ref>[http://sobory.narod.ru/lipetsk/eletsk/00331_elets_voznes.htm Елец. Вознесенський собор]{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Вознесенський собор (Єлець)|Q=Q2467671|text=Вознесенський собор}}
|[[Файл:Elets sobor.jpg|150x150px]]
|Усередині собору знаходиться багатий іконостас з позолоченим різьбленням по дереву.
|[[1845]]—[[1889]]
|[[Єлець]]
|{{RUS}}
|-
|74<ref>[http://ave.ck.ua/index.php?option=com_content&view=article&id=34&Itemid=80 Михайлівський кафедральний собор] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110812021448/http://ave.ck.ua/index.php?option=com_content&view=article&id=34&Itemid=80 |date=12 серпня 2011 }}{{ref-ru}}</ref>
|[[Свято-Михайлівський кафедральний собор (Черкаси)|Михайлівський кафедральний собор]]
|[[Файл:Свято-Михайлівський кафедральний собор 01.jpg|150x150пкс]]
|Побудована в неовізантійському стилі, будувалася дзвіниця висотою 136 метрів.
|[[1994]]—[[2002]]
|[[Черкаси]]
|{{UKR}}
|-
|73<ref>[http://www.pravoslavie.ru/news/18399.htm Собор Христа Спасителя в Калининграде]{{ref-ru}}</ref>
|[[Храм Христа Спасителя (Калінінград)|Храм Христа Спасителя]]
|[[Файл:Christcathedral.png|208x208px]]
|Розташований на центральній площі міста.
|[[2004]]—[[2006]]
|[[Калінінград]]
|{{RUS}}
|-
|71,5<ref>[http://walkspb.ru/zd/kazanskiy_sobor.html Казанський собор]{{ref-ru}}</ref>
|[[Казанський собор]]
|[[Файл:Kazan Cathedral Saint Petersburg.jpg|150x150px]]
|Відповідно до побажань [[Павло I|російського імператора Павла]], собор був побудований за зразком [[Собор Святого Петра|собору Святого Петра]] в [[Рим]]і.
|[[1801]]—[[1811]]
|[[Санкт-Петербург]]
|{{RUS}}
|-
|70,6<ref>[http://www.spbin.ru/encyclopedia/suburbs/kronstadt_temple.htm Морський Микільський собор]{{ref-ru}}</ref>
|[[Морський Нікольський собор (Кронштадт)|Морський Нікольський собор]]
|[[Файл:Kronstadt Naval Cathedral.jpg|150x150px]]
|Собор був розроблений особливо високо, щоб служити орієнтиром для тих, хто в морі
|[[1902]]—[[1913]]
|[[Кронштадт]]
|{{RUS}}
|-
|70<ref>{{Cite web |url=http://www.deferlari.ro/2011/02/megaconstructii-catedrala-inaltarea.html |title=Megaconstrucţii: Catedrala „Înălţarea Domnului” din Bacău |last=Şerban |first=Publicat de Lucian |access-date=2025-04-01}}</ref>
|{{li|Катедральний собор Вознесіння Господнього (Бакеу)|Q=Q18538764|text=Катедральний собор Вознесіння Господнього}}
|[[Файл:Немає доступного зображення.svg|150x150пкс]]
|Ще будується
|[[1991]]–дотепер
|[[Бакеу]]
|{{ПрапорТекст|Румунія}}
|-
|~ 70<ref>[http://www.peterhof.ru/?m=18&p=187 Собор Петра і Павла] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101128112319/http://peterhof.ru/?m=18&p=187 |date=2010-11-28 }}{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Собор Петра і Павла (Петергоф)|Q=Q1356661|text=Собор Петра і Павла}}
|[[Файл:Saints Peter and Paul Cathedral in Peterhof 01.jpg|195x195px]]
|Створений за зразком [[Собор Василія Блаженного|собору Василя Блаженного в Москві]], але має більш пірамідальну форму
|[[1894]]—[[1904]]
|[[Петергоф]]
|{{RUS}}
|-
|67,5<ref>[http://www.otdihinfo.ru/catalog/1551.html Николаевский собор]{{ref-ru}}</ref>
|[[Миколаївський собор Покровського монастиря (Київ)|Миколаївський собор Покровського монастиря]]
|[[Файл:Церква@Київ.jpg|150x150px]]
|Найбільший храм Києва
|[[1896]]—[[1911]]
|[[Київ]]
|{{UKR}}
|}

== Дзвіниці ==

{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! Висота (м)
! width="250px"|Назва
! Фото
! width="350px"|Коментар
! Побудовано
!Місто
! width="130px" |Місто/Країна
|-
|122,5<ref>[http://walkspb.ru/zd/petrop_sobor.html Петропавловский собор]{{ref-ru}}</ref>
|[[Петропавлівський собор (Санкт-Петербург)|Петропавлівський собор]]
|[[Файл:Sankt Petersburg Peter-und-Paul-Kathedrale 2006 a.jpg|250x250px]]
|До складу храму входить триярусна дзвіниця. Він увінчаний позолоченим шпилем. На самому верху споруди знаходиться фігура ангела, що летить.
|[[1712]]—[[1733]]
|[[Санкт-Петербург]]
|{{RUS}}
|-
| align="center" |107<ref>{{Cite web |url=http://rg.ru/2014/08/31/reg-cfo/kirill.html |title=В Тамбове патриарх освятил самую высокую колокольню  |access-date=2016-03-03 |archive-date=2016-03-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304213105/http://rg.ru/2014/08/31/reg-cfo/kirill.html |deadlink=no }}</ref>
|{{li|Казанський монастир|Q=Q2609870|text=Дзвіниця Казанського Богородичного чоловічого монастиря}}
|[[Файл:Колокольня Казанского монастыря.jpg|212x212px]]
|Найвища християнська споруда в [[Центральний федеральний округ|ЦФО]] Росії.
|[[2009]]—[[2011]]
|[[Тамбов]]
|{{RUS}}
|-
|106<ref>[http://www.ruschudo.ru/miracles/802/ Колокольня Воскресенского собора] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110726054617/http://www.ruschudo.ru/miracles/802/ |date=26 липня 2011 }}{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Воскресенський собор (Шуя)|Q=Q16631907|text=Дзвіниця Воскресенського собору}}
|[[Файл:Колокольня, площадь Зелёная 4, Шуя.jpg|225x225px]]
|Окрема православна дзвіниця. Найвища в [[Івановська область|Іванівській області]].
|[[1810]]—[[1832]]
|[[Шуя]]
|{{RUS}}
|-
|96,52<ref name=":5">[https://archive.today/20121205045554/www.zn.ua/3000/3150/41422/ Києво-Печерська лавра]{{ref-ru}}</ref>
|[[Велика лаврська дзвіниця]]
|[[Файл:Велика лаврська дзвіниця у Києві.jpg|204x204пкс]]
|Найвища дзвіниця [[Києво-Печерська лавра|Києво-Печерської лаври]], одна з найвищих будівель [[Київ|Києва]], найвища культова споруда України. Входить до складу [[Список об'єктів Світової спадщини ЮНЕСКО в Україні|пам'ятки ЮНЕСКО]].
|[[1731]]—[[1745]]
|[[Київ]]
|{{UKR}}
|-
|93,8<ref>Старый Рыбинск. История города в описаниях современников XIX—XX веков. ― Рыбинск: Михайлов посад, 1993. ― С. 154{{ref-ru}}</ref>
|[[Спасо-Преображенський собор (Рибінськ)|Спасо-Преображенський собор]]
|[[Файл:Rybinsk cathedral.jpg|200x200px]]
|П'ятиярусна дзвіниця, увінчана позолоченим шпилем.
|[[1797]]—[[1804]]
|[[Рибінськ]]
|{{RUS}}
|-
|93,7<ref>[http://www.proselo.ru/ Церква Петра і Павла]{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Церква Петра і Павла (Поріччя-Рибне)|Q=Q94270066|text=Церква Петра і Павла}}
|[[Файл:Колокольня в Поречье-Рыбном.jpg|226x226px]]
|Найвища сільська дзвіниця Росії.
|[[1779]]
|{{li|Поріччя-Рибне|Q=Q3908483|text=Поріччя-Рибне}}
|{{RUS}}
|-
|93<ref>[http://www.venividi.ru/node/309 Николо-Угрешский монастир]{{ref-ru}}</ref>
|[[Миколо-Угреський монастир]]
|[[Файл:Nikolo-Ugresh-1.JPG|200x200px]]
|Дзвіниця примикає до інших будівель монастиря.
|[[1758]]—[[1763]]
|[[Дзержинський (місто)|Дзержинський]]
|{{RUS}}
|-
|90,3<ref>[http://berluki.ru/index.php?option=com_content&task=view&id=147 Николаевская Берлюковская пустынь]{{ref-ru}}</ref>
|{{li|Миколаївська Берлюковська пустинь|Q=Q4320736|text=Дзвіниця Миколаївсько Берлюковської пустині}}
| [[Файл:Nikolo-BerlyukovskayaPoustinia BellTower 003 2088.jpg|214x214пкс]]
|
|[[1895]]—[[1899]]
|[[Авдотьїно (Богородський міський округ)|Авдотьїно]]
|{{RUS}}
|-
|~90<ref>[https://www.vedom.ru/news/view/4238/ Красная церковь в Вичуге]</ref>
|{{li|Червона церква (Вічуга)|Q=Q4238163|text=Дзвіниця храму Воскресіння Христового}}
|[[Файл:Ivanovo Obl Vichuga asv2018-08 img11.jpg|150x150пкс]]
|Вужча і трохи вище, ніж її прототип — {{li|Дзвіниця Івана Великого|Q=Q957441|text=дзвіниця Івана Великого}}, перегукується образно з фабричними трубами.
|[[1908]]—[[1911]]
|[[Вічуга]]
|{{RUS}}
|-
|89,5
|[[Олександрівська дзвіниця|Дзвіниця]] [[Свято-Успенський собор (Харків)|Свято-Успенського собору]]
|[[Файл:Dormition Cathedral, Kharkiv - 04.jpg|225x225пкс]]
|На будівництво було використано близько 3,5 мільйонів цеглин і 65,5 тонн заліза.
|[[1821]]—[[1844]]
|[[Харків]]
|{{UKR}}
|-
|88
|[[Троїце-Сергієва лавра]]
|[[Файл:Russia-Sergiev Posad-Troitse-Sergiyeva Lavra-Bell Tower-2.jpg|200x200px]]
|П'ятиярусна дзвіниця.
|[[1740]]—[[1770]]
|[[Сергієв Посад]]
|{{RUS}}
|-
|83,2
|{{li|Дзвіниця Рязанського Кремля|Q=Q4426073|text=Дзвіниця Рязанського Кремля}}
|[[Файл:Ryazan bell tower.jpg|225x225px]]
|Побудована кількома різними архітекторами. Знаходиться в {{li|Рязанський кремль|Q=Q4402653|text=Рязанському кремлі}}.
|[[1789]]—[[1840]]
|[[Рязань]]
|{{RUS}}
|-
|82
|{{li|Всіхсвятський катедральний собор|Q=Q2490905|text=Дзвіниця Всехсвятського катедрального собору}}
|[[Файл:All Saints Cathedral (Tula) 09.jpg|200x200пкс]]
|По кутах першого ярусу розташовані скульптури ангелів із сурмами.
|[[1776]]—[[1825]]
|[[Тула]]
|{{RUS}}
|-
|81,6
|{{li|Свято-Троїцький монастир (Алатир)|Q=Q4411466|text=Дзвіниця Свято-Троїцького монастиря}}
|[[Файл:Свято-Троицкий монастырь (Алатырь).jpg|235x235px]]
|Дзвіниця занесена в Книгу рекордів Росії.
|[[1584]]
|[[Алатир (місто)|Алатир]]
|{{RUS}}
|-
|81
|[[Московський кремль|Дзвіниця Івана Великого]]
|[[Файл:Clocher d'Ivan le Grand.jpg|200x200px]]
|Розташований на {{li|Соборна площа (Москва)|Q=Q2570082|text=Соборній площі}} [[Кремль|Московського Кремля]].
|[[1532]]—[[1543]]
|[[Москва]]
|{{RUS}}
|-
|81
|{{li|Свято-Успенська Саровська пустель|Q=Q4411493|text=Дзвіниця Свято-Успенської Саровської пустелі}}
|[[Файл:Колокольня Свято-Успенского мужского монастыря Саровская Пустынь. Город Саров, Нижегородская область.jpg|197x197пкс]]
|У гарну погоду з дзвіниці видно будівлі [[Дивеєвський монастир|Серафимо-Дівеєвського монастиря]].
|[[1789]]—[[1799]]
|[[Саров]]
|{{RUS}}
|-
|80<ref name=":6">[http://sobory.ru/article/index.html?object=3884 Собор Благовєщенська] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110928000724/http://sobory.ru/article/index.html?object=3884 |date=28 вересня 2011 }}{{ref-ru}}</ref>
|Дзвіниця [[Свято-Благовіщенський кафедральний собор (Харків)|Свято-Благовіщенського катедрального собору]]
|[[Файл:Благовіщенський собор.Харків..JPG|150x150пкс]]
|У 1997 році хрест разом із верхньою частиною бані дзвіниці був знищений пожежею. Побудована на місці старої церкви й кладовища.
|[[1888]]—[[1901]]
|[[Харків]]
|{{UKR}}
|-
|80<ref>{{Cite web |url=https://gazeta-venev.ru/news/kak-turistam-posetit-venevskuyu/ |title=Как туристам посетить веневскую |website=gazeta-venev.ru |access-date=2025-04-01}}</ref>
|Дзвіниця Миколаївської церкви
|[[Файл:Campanile di San Nicola Venyov.jpg|225x225пкс]]
|Дзвіниця Миколаївської церкви, що не збереглася. У 1895 році церква вважалася найбільшою в Тульській єпархії.
|[[1801]]—[[1860]]
|{{li|Веньов|Q=Q132974|text=Веньов}}
|{{RUS}}
|-
|~80<ref>[http://www.news.nashbryansk.ru/2011/06/24/routine/uvenchali-kupolom-i-krestom/ Дзвіницю кафедрального собору увінчали куполом і хрестом.]</ref>
|Дзвіниця «Пересвіт» {{li|Троїцький собор (Брянськ)|Q=Q4463548|text=Троїцького катедрального собору}}
|[[Файл:Trinity Cathedral Bryansk.JPG|175x175пкс]]
|Купол та хрест встановлені 24 червня 2011 року. За даними проектувальників, висота — 65 м<ref>{{Cite web |url=https://bellschool.ru/belltowers/bryansk |title=Колокольня «Пересвет» Троицкого кафедрального собора, Россия, г. Брянск {{!}} ШКОЛА ЗВОНАРЕЙ |language=ru-RU |access-date=2025-04-01}}</ref>
|[[2009]]—[[2011]]
|[[Брянськ]]
|{{RUS}}
|-
|79.9
|Дзвіниця [[Успенський собор (Астрахань)|Успенського собору]]
|[[Файл:Astrakhan Uspenskii sobor of kreml.jpg|150x150px]]
|Висота дзвіниці 37 сажень. Висота хреста 7 метрів.
|[[1903]]—[[1910]]
|[[Астрахань]]
|{{RUS}}
|-
|79.5
|[[Храм Іоана Предтечі|Дзвіниця церкви Іоанна Предтечі]]
|[[Файл:Колокольня Церкви Иоанна Предтечи на Ивановой Горе.JPG|226x226пкс]]
|Дзвіниця побудована в неовізантійському стилі за проектом інженера Кульчицького. Спонсорував купець Діомід Митрофанович Хутарьов.
|[[1891]]—[[1895]]
|{{li|Глубоково (Московська область)|Q=Q18772414|text=Глубоково}}
|{{RUS}}
|-
|78.5
|{{li|Софійський собор (Вологда)|Q=Q1635756|text=Дзвіниця Софійського собору}}
|[[Файл:Sophia panorama 4.jpg|150x150px]]
|Дзвони вежі виготовлені голландськими, російськими та німецькими дзвонарями в 17, 18 і 19 століттях.
|[[1869]]—[[1870]]
|[[Вологда]]
|{{RUS}}
|-
|78
|{{li|Новоспаський монастир|Q=Q2534058|text=Новоспаський монастир}}
|[[Файл:Novospassky Monastery-3.jpg|150x150пкс]]
|Монастир відіграв вирішальну роль у відбитті нападу [[Кримські татари|кримських татар]] у 1591 році.
|[[1759]]—[[1795]]
|[[Москва]]
|{{RUS}}
|-
|77
|[[Спасо-Преображенський кафедральний собор (Одеса)|Спасо-Преображенський кафедральний собор]]
|[[Файл:Будівля Спасо-Преображенського собору 2.jpg|226x226пкс]]
|Дзвонами керує електронний пристрій, здатний відтворювати близько 99 мелодій.
|[[2000]]—[[2001]]
|[[Одеса]]
|{{UKR}}
|-
|77<ref>{{Cite web |url=https://culttourism.ru/ivanovskaya/troitsko-znamenskaya_tserkov_lezhnyovo.html |title=Троицко-Знаменская церковь (Лежнёво) {{!}} Ивановская область |website=Культурный туризм |language=ru |access-date=2025-04-01}}</ref>
|Дзвіниця Троїцько-Знаменської церкви
|[[Файл:Church of the Holy Trinity fnd of the Theotokos of the Sign in Lezhnevo 20160807.jpg|207x207пкс]]
|Побудована на честь перемоги у [[Французько-російська війна (1812)|війні 1812 року]].
|[[1816]]—[[1823]]
|{{li|Лежнєво (Іванівська область)|Q=Q640989|text=Лежнєво}}
|{{RUS}}
|-
|76
|[[Дзвіниця Софійського собору|Дзвіниця]] [[Софійський собор (Київ)|Софійського собору]]
|[[Файл:Дзвіниця собору Святої Софії в Києві, Україна.jpg|150x150пкс]]
|Частина об'єкту всесвітньої спадщини
|[[1699]]—[[1706]]
|[[Київ]]
|{{UKR}}
|-
|76
|[[Воскресенський собор (Кашин)|Воскресенський собор]]
|[[Файл:Kashinka.jpg|208x208пкс]]
|
|[[1816]]—[[1886]]
|[[Кашин]]
|{{RUS}}
|-
|76<ref>{{Cite web |url=https://web.archive.org/web/20110112154955/http://www.obitel-bogoslov.ru/obitel/hramy-svjatyni.html?start=3 |title=Храмы и святыни |date=2011-01-12 |website=web.archive.org |access-date=2025-04-01}}</ref><ref>[http://clubs.ya.ru/4611686018427411602/replies.xml?item_no=302&ncrnd=9468 Иоанно-богословський Пощуповский монастир] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111004124639/http://clubs.ya.ru/4611686018427411602/replies.xml?item_no=302&ncrnd=9468|date=4 жовтня 2011}}{{ref-ru}}</ref>
|Дзвіниця {{li|Іоанно-Богословський Пощупівський монастир|Q=Q4202526|text=Іоанно-Богословського Пощуповського монастиря}}
|[[Файл:Иоанно-Богословский монастырь.Колокольни.jpg|226x226пкс]]
|Монастир розташований на правому березі річки [[Ока (притока Волги)|Ока]].
|[[1901]]
|[[Пощупово]]
|{{RUS}}
|-
|76<ref>{{Cite web |url=https://autotravel.ru/otklik.php/7032 |title=Церковь Великомученика Георгия Победоносца (Болхов - Орловская область) |website=autotravel.ru |language=ru |access-date=2025-04-01}}</ref>
|Дзвіниця Церкви Великомученика Георгія Побідоносця
|[[Файл:Колокольня Георгиеской церкви,Болхов.jpg|200x200пкс]]
|Дзвіниця Георгіївської церкви, що окремо стоїть, є найвищою в області.
|[[1740]]
|[[Болхов]]
|{{RUS}}
|-
|75,6
|Дзвіниця [[Тобольський кремль|Тобольського кремля]]
|[[Файл:Тобольский кремль (1990-е годы).jpg|150x150px]]
|Єдиний кам'яний кремль [[Сибір]]у.
|[[1794]]—[[1809]]
|[[Тобольськ]]
|{{RUS}}
|-
|75<ref>[http://www.nne.ru/news.php?id=706 Подростки помогают восстанавливать монастырь.]</ref>
|Дзвіниця {{li|Високівський Успенський монастир|Q=Q4129366|text=Високівського Успенського монастиря}}
|[[Файл:Высоковский Успенский монастырь.jpg|150x150пкс]]
|Чотириярусна «падаюча» дзвіниця, з оглядовим майданчиком на висоті 60 м.
|[[1800]]—[[1830]]
|[[Успенський (Ковернинський район)|Успенський]]
|{{RUS}}
|-
|~78<ref>{{Cite web |url=http://zkaluga.narod.ru/churches/zhen-mironosits.html |title=Церкви Калуги - Церковь св. Жен-Мироносиц |website=zkaluga.narod.ru |archive-url=http://web.archive.org/web/20120829132531/http://zkaluga.narod.ru:80/churches/zhen-mironosits.html |archive-date=2012-08-29 |access-date=2025-04-01}}</ref>
|Дзвіниця {{li|Церква Жон-Мироносиць (Калуга)|Q=Q108901094|text=церкви Жон-Мироносиць}}
|[[Файл:Kaluga 2013 Kirova 21 41.jpg|225x225пкс]]
|Будівництво дзвіниці обійшлося в 64 500 рублів. Є найвищою будівлею на території Калузької області.
|[[1818]]—[[1820]]
|[[Калуга]]
|{{RUS}}
|-
|75
|Дзвіниця [[Собор Різдва Пресвятої Богородиці (Ростов-на-Дону)|собору Різдва Богородиці]]
|[[Файл:Собор Різдва Богородиці.JPG|150x150px]]
|Дзвін чути в радіусі 42 верст навколо вежі.
|[[1854]]—[[1860]]
|[[Ростов-на-Дону]]
|{{RUS}}
|-
|75
|[[Миколаївська церква (Венев)|Миколаївська церква]]
|[[Файл:Venyov (Tula Oblast) 03-2014 img01 Bell tower.jpg|200x200px]]
|Церкву зруйнували у 1950-х роках, але дзвіниця стоїть досі.
|[[1801]]—[[1843]]
|{{li|Веньов|Q=Q132974|text=Веньов}}
|{{RUS}}
|-
|74,5
|{{li|Калязінська дзвіниця|Q=Q4188440|text=Калязінська дзвіниця}}
|[[Файл:Kalyazin belfry.jpg|200x200px]]
|Затоплена дзвіниця колишнього Миколо-Жабенського монастиря
|[[1796]]—[[1800]]
|[[Калязін]]
|{{RUS}}
|-
|74
|Дзвіниця {{li|Богоявленський собор (Казань)|Q=Q4089831|text=Богоявленського собору}}
|[[Файл:Колокольня на улице Баумана 78.jpg|316x316пкс]]
|У дзвіниці на другому поверсі був храм.
|[[1895]]—[[1897]]
|[[Казань]]
|{{RUS}}
|-
|73
|Дзвіниця {{li|Собор Михайла Архангела (Бронниці)|Q=Q107740106|text=собору Михайла Архангела}}
|[[Файл:Bronnitsy Cathedral Square Mar 2010 06.jpg|217x217px]]
|
|[[1848]]-[[1853]]
|[[Бронниці]]
|{{RUS}}
|-
|73<ref>{{Cite web |url=https://web.archive.org/web/20160304121058/http://yavics.ru/%D0%B2%D0%B8%D0%BA%D0%B8%20%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F%20%D0%B3%D0%BE%D1%81%D1%83%D0%B4%D0%B0%D1%80%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D1%8F%20%D1%85%D1%83%D0%B4%D0%BE%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D1%8F%20%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%80%D0%B5%D1%8F |title=Василиса ЯВИКС - интеллектуальная поисковая система. Завтра уже здесь! |date=2016-03-04 |website=web.archive.org |access-date=2025-04-01}}</ref>
|Дзвіниця {{li|Спасо-Преображенський собор (Перм)|Q=Q4430830|text=Спасо-Преображенського катедрального собору}}
|[[Файл:Perm museum.jpg|150x150пкс]]
|У храмі знаходиться Пермська державна художня галерея.
|[[1798]]—[[1820]]
|[[Перм]]
|{{RUS}}
|-
|72
|Дзвіниця [[Новодівичий монастир|Новодівочого монастиря]]
|[[Файл:Novodevichy Convent Bellfry.jpg|200x200px]]
|Дзвіниця складається із шести ярусів восьмериків.
|[[1690]]
|[[Москва]]
|{{RUS}}
|-
|72
|Преподобенська дзвіниця {{li|Ризоположенський монастир|Q=Q4394609|text=Ризоположенського монастиря}}
|[[Файл:Suzdal asv2019-01 img25 Rizopolozhensky Monastery.jpg|150x150px]]
|Зведено на честь перемоги у [[Французько-російська війна (1812)|війні 1812 року]]. Є найвищою будівлею на території [[Владимирська область|Володимирської області]].
|[[1813]]—[[1819]]
|[[Суздаль]]
|{{RUS}}
|-
|72
|{{li|Собор святого великомученика Георгія Побідоносця|Q=Q4426065|text=Собор святого великомученика Георгія Побідоносця}}
|[[Файл:St george.JPG|200x200пкс]]
|Загальна вага дзвонів — 18.5 тонн.
|[[2004]]—[[2007]]
|[[Одинцово]]
|{{RUS}}
|-
|72
|[[Валаамський монастир]]
|[[Файл:Cathedral of Valaam.jpg|160x160px]]
|Є найвищою будівлею [[Карелія (історична область)|Карелії]].
|[[1896]]
|[[Валаам]]
|{{RUS}}
|-
|71<ref>[https://rg.ru/2014/06/27/reg-cfo/kolokolnya-anons.html У Тульському кремлі вертольотом встановили шпиль на дзвіницю]</ref>
|Дзвіниця {{li|Успенський собор Тульського кремля|Q=Q1899567|text=Успенського собору Тульського кремля}}
|[[Файл:Bell tower of Church of the Dormition at the Kremlin (Tula).jpg|225x225пкс]]
|Збудована у 1772—1776 роках. Зруйнована 1937 року. Відновлено у первісному вигляді у 2012—2015 роках.
|[[2012]]—[[2015]]
|[[Тула]]
|{{RUS}}
|-
|70,3
|[[Свято-троїцький монастир Серафимо-Дивєєвський]]
|[[Файл:Diveevo5.JPG|150x150px]]
|
|
|[[Дивеево]]
|{{RUS}}
|-
|70
|[[Собор Олександра Невського (Іжевськ)|Собор Олександра Невського]]
|[[Файл:Izhevsk catedral.jpg|225x225px]]
|Побудований у стилі [[класицизм]].
|[[1818]]—[[1823]]
|[[Іжевськ]]
|{{RUS}}
|-
|70<ref>[http://www.eparhia-tmb.ru/2012/05/25/na-kolokolnyu-voznesenskogo-xrama-voznesenskogo-monastyrya-ustanovlen-zolotoj-kupol-s-krestom/ На колокольню Вознесенского храма Вознесенского монастыря установлен золотой купол с крестом | Тамбовская епархия]</ref>
|Дзвіниця {{li|Вознесенський монастир (Тамбов)|Q=Q2614956|text=Вознесенського жіночого монастиря}}
|[[Файл:Вознесенский собор .jpg|216x216пкс]]
|
|[[2007]]—[[2012]]
|[[Тамбов]]
|{{RUS}}
|-
|70
|Дзвіниця {{li|Троїцька церква (Гусь-Железний)|Q=Q16707572|text=церкви Живоначальної Трійці}}
|[[Файл:Троицкий храм колокольня.jpg|233x233пкс]]
|
|[[1802]]—[[1868]]
|{{li|Гусь-Железний|Q=Q4152904|text=Гусь-Железний}}
|{{RUS}}
|}

== Джерела ==
* [[Список найвищих дзвіниць і храмів України]]
* [[Список найвищих церков світу]]
* {{li|Список найвищих куполів|Q=Q97354260|text=}}

== Примітки ==
<references responsive="" />
{{Бібліоінформація}}
[[Категорія:Списки православних храмів]]
[[Категорія:Храмова архітектура]]
[[Категорія:Православні храми]]
[[Категорія:Дзвіниці]]
[[Категорія:Християнство]]


text:
# Камшет
Камшет — містечко в штаті Махараштра, округ Пуне, за 45 км від Пуне, 110 км — міста Мумбаї. За 16 км знаходяться станції в горах Кхандала і місто та гірська станція Лонавала, через місто протікає річка Індраяні. В Камшеті розташовано ринок, на який щотижня сходяться жителі із 60-70 сіл.
Залізнична станція Камшет розміщена в Західних Гатах.
Клімат в містечку напівпустельний з примішками саванного, середні температурні діапазони від 20 до 26 за Цельсієм.
60 % населення містечка притримуються індуїзму.
Великою туристичною принадою є можливість здійснити польоти на параплані.

## Принагідно
- Kamshet — Travel — India [Архівовано 6 січня 2016 у Wayback Machine.]
- Kamshet, Maharashtra, India

| Індія | Це незавершена стаття з географії Індії. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |

wikiname: ukwiki

title: Камшет

in_language: uk

wikitext:
{{НП
|статус = Місто
|українська назва =Камшет
|підпорядкування =
|країна = Індія
|герб =
|прапор =
|зображення = Kamshet.jpg
|підпис = залізнична станція Камшет
|lat_dir = N |lat_deg = 18 |lat_min =45 |lat_sec =46
|lon_dir = E |lon_deg = 73 |lon_min =33 |lon_sec= 25
|вид регіону = Адміністративний поділ Індії{{!}}штат
|регіон = Махараштра
|регіон в таблиці = Махараштра
|вид району =
|район =
|район в таблиці =
|вид громади =
|громада =
|громада в таблиці =
|дата заснування =
|перша згадка =
|площа =
|висота центру НП =670
|клімат =
|офіційна мова = [[маратхі]]
|офіційна мова-ref =
|населення =приблизно 20000
|рік перепису =
|щільність =
|агломерація =
|національний склад =
|конфесійний склад=
|часовий пояс = +5:30
|DST =
|телефонний код =
|поштові індекси =
|автомобільний код =
|вид ідентифікатора =
|цифровий ідентифікатор =
|сайт =
}}
'''Камшет''' — містечко в штаті [[Махараштра]], [[Пуне (округ)|округ Пуне]], за 45 км від [[Пуне]], 110 км — міста [[Мумбаї]]. За 16 км знаходяться станції в горах [[Кхандала]] і місто та [[гірська станція]] [[Лонавала]], через місто протікає річка [[Індраяні]]. В Камшеті розташовано ринок, на який щотижня сходяться жителі із 60-70 сіл.

[[Камшет (залізнична станція)|Залізнична станція Камшет]] розміщена в [[Західні Гати|Західних Гатах]].

Клімат в містечку [[Напівпустеля|напівпустельний]] з примішками [[Саванний клімат|саванного]], середні температурні діапазони від 20 до 26 за Цельсієм.

60 % населення містечка притримуються [[індуїзм]]у.

Великою туристичною принадою є можливість здійснити польоти на [[параплан]]і.

== Принагідно ==
* [http://travel.india.com/kamshet/ Kamshet — Travel — India] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160106152126/http://travel.india.com/kamshet/ |date=6 січня 2016 }}
* [https://www.google.sk/maps/place/Kamshet,+Maharashtra+410405,+India/@18.7659637,73.5461495,15z/data=!4m2!3m1!1s0x3bc2abf1867b9187:0x7ec39c03e715fbdb Kamshet, Maharashtra, India]
{{Ізольована стаття}}
[[Категорія:Округ Пуне]]
{{India-geo-stub}}

title: Країна

Країна: Індія

штат: Махараштра

Офіційна мова: маратхі

Населення: приблизно 20000


text:
# Даугб'єргські вапняні катакомби
56°26′34″ пн. ш. 9°08′30″ сх. д. / 56.4427° пн. ш. 9.14167° сх. д.
Даугб'єргські вапняні катакомби (Daugbjerg Kalkgruber), розташовані за 6 кілометрів на південь від Стогольма та за 16 кілометрів на захід від Віборга, є найстарішою вапняковою шахтою в Данії. Однак вапно більше не видобувають у кар’єрах, які замість цього використовують для зберігання сиру та інших харчових продуктів і як туристичний об’єкт.

## Історія
Вапнякова формація була створена 60 мільйонів років тому, і вже майже 1000 років тому люди почали видобувати вапняк, спочатку у відкритих кар'єрах, але пізніше також у катакомбах. Вапно різали і виносили вручну. У 17 столітті Йенс Лангкнів і його люди використовували катакомби як місце притулку. Коли вапно скінчилося, про них забули.

## Природа
Вапняк у цьому районі знаходиться високо в шарах ґрунту, оскільки він був виштовхнутий вгору соляним куполом, який лежить нижче. Катакомби в Даугб'єргу та неподалік від Монстеда розташовані в горбистій лісовій місцевості, і вони є притулком для тисяч кажанів. Катакомби є одними із найважливіших місць зимівлі кажанів у Європі, а серед 5 видів, які впадають у сплячку, є також рідкісний ставковий кажан.
Територія площею близько 12 га навколо вапнякових кар’єрів Даугб’єрг охороняється.

## Культура
Даугб'єргські вапняні катакомби є приватною власністю і зараз функціонують як туристичний центр. Багато шахтних тунелів є загальнодоступними, але є також зони, які огороджені, оскільки вони використовуються для дозрівання їжі, яка цього потребує. В основному це стосується сиру, але також ковбаси та вино дозрівають при постійній температурі та вологості.
У загальнодоступних місцях є різноманітні виставки про гірничу справу, Єнса Лангкніва та геологічні теми.

title: Даугб'єргські вапняні катакомби

wikitext:
{{unicard}}
'''Даугб'єргські вапняні катакомби''' (Daugbjerg Kalkgruber)''',''' розташовані за 6 кілометрів на південь від {{li|Стогольм|text=Стогольма|Q=Q2311042}} та за 16 кілометрів на захід від [[Віборг (Данія)|Віборга]], є найстарішою [[Карбонат кальцію|вапняковою шахтою]] [[Данія|в Данії]]. Однак вапно більше не видобувають у кар’єрах, які замість цього використовують для зберігання сиру та інших харчових продуктів і як туристичний об’єкт.

== Історія ==
Вапнякова формація була створена 60 мільйонів років тому, і вже майже 1000 років тому люди почали видобувати вапняк, спочатку у відкритих кар'єрах, але пізніше також у катакомбах. Вапно різали і виносили вручну. У 17 столітті [[Єнс Лангкнів|Йенс Лангкнів]] і його люди використовували катакомби як місце притулку. Коли вапно скінчилося, про них забули.

== Природа ==
Вапняк у цьому районі знаходиться високо в шарах ґрунту, оскільки він був виштовхнутий вгору [[Соляні куполи|соляним куполом]], який лежить нижче. Катакомби в Даугб'єргу та неподалік від [[Монстед Калькгрубер|Монстеда]] розташовані в горбистій лісовій місцевості, і вони є притулком для тисяч [[Рукокрилі|кажанів]]. Катакомби є одними із найважливіших місць зимівлі кажанів у Європі, а серед 5 видів, які впадають у сплячку, є також рідкісний [[Нічниця ставкова|ставковий кажан]].

Територія площею близько 12 га навколо вапнякових кар’єрів Даугб’єрг [[Охорона природи в Данії|охороняється]].

== Культура ==
Даугб'єргські вапняні катакомби є приватною власністю і зараз функціонують як туристичний центр. Багато шахтних тунелів є загальнодоступними, але є також зони, які огороджені, оскільки вони використовуються для дозрівання їжі, яка цього потребує. В основному це стосується сиру, але також ковбаси та вино дозрівають при постійній температурі та вологості.

У загальнодоступних місцях є різноманітні виставки про гірничу справу, Єнса Лангкніва та геологічні теми.<ref>{{Cite web|title=Daugbjerg kalkgruber|url=https://daugbjergkalkgruber.dk/|website=daugbjergkalkgruber.dk|accessdate=2024-01-16}}</ref>
== Примітки ==
{{reflist}}
[[Категорія:Печери]]

Офіційна назва: дан. Daugbjerg Kalkgruber

Категорія охоронних зон IUCN: IUCN category IV: Habitat/Species Management Aread

Країна: Данія

Адміністративна одиниця: Віборг

Організаційно-правова форма: enkeltmandsvirksomhedd

Адреса: Dybdalsvej 18, 8800 Viborg


text:
# Рамон Гендрікс
Рамон Гендрікс (нід. Ramon Hendriks, нар. 18 липня 2001, Гендрік-Ідо-Амбахт, Нідерланди) — нідерландський футболіст, захисник німецького клубу «Штутгарт».

## Ігрова кар'єра

### Клубна
Рамон Гендрікс починав займатися футболом у своєму рідному місті Гендрік-Ідо-Амбахт. У 2017 році він приєднався до футбольної академії клубу з Роттердама «Феєнорд». З 2021 року футболіста було внесено до заявки основного складу але для набору ігрової практики Гендрікс відправився у в оренду у клуб Еерстедивізі «НАК Бреда».
Після закінчення терміну оренди Гендрікс повернувся до «Феєнорда» і в серпні 2021 року дебютував у Ередивізі. У 2022 році своєю грою захисник допоміг своїй команді дістатися фіналу Ліги конференцій. І в тому ж році футболіст знову був відправлений в оренду. Цього разу його клубом став «Утрехт».
Сезон 2023/24 Гендрікс провів в оренді в клубі «Вітесс». В червні 2024 року футболіст перейшов до німецького «Штутгарта», з яким підписав чотиррічний контракт.

### Збірна
У складі юнацької збірної Нідерландів (U-17) у 2018 році Рамон Гендрікс став переможцем юнацького чемпіонату Європи, що проходив в Англії. На турнірі Гендрікс взяв участь у п'яти поєдинках.

## Титули
- Володар Кубка Німеччини (1):

«Штутгарт»: 2024-25
Нідерланди (U-17)
 Переможець юнацького чемпіонату Європи з футболу: 2018

title: Рамон Гендрікс

wikitext:
{{Футболіст
| ім'я = Рамон Гендрікс
| зображення = FC Red Bull Salzburg versus Feyenoord Rotterdam (Testspiel 12. Juli 2019) 20 (cropped).jpg
| повне-ім'я = Рамон Гендрікс
| дата-народження = 18.07.2001
| місце-народження = [[Гендрік-Ідо-Амбахт]], [[Нідерланди]]
| зріст = 189 см
| вага = 76 кг
| громадянство = {{NED}}
| поточний-клуб = {{Прапорець|GER}} [[Штутгарт (футбольний клуб)|«Штутгарт»]]
| позиція = [[захисник (футбол)|захисник]]
| номер = 3
| юнацькі-роки = 2017–2021
| юнацькі-клуби = {{Прапорець|NED}} «[[Феєнорд]]»
| клубний гравець = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|клуб}}
{{Футболіст рядок 0|2021–2024 | {{Прапорець|NED}} | «[[Феєнорд]]» | 8 |0}}
{{Футболіст рядок 1|2021      |{{оренда}} {{Прапорець|NED}} | «[[НАК Бреда]]» | 22 |0}}
{{Футболіст рядок 0|2022–2023 |{{оренда}} {{Прапорець|NED}} | [[Утрехт (футбольний клуб)|«Утрехт»]] | 4 |0}}
{{Футболіст рядок 1|2022–2023 |{{оренда}} {{Прапорець|NED}} | [[Утрехт (футбольний клуб)|«Йонг Утрехт»]] | 2 |0}}
{{Футболіст рядок 0|2023–2024 |{{оренда}} {{Прапорець|NED}} | [[Вітессе|«Вітесс»]] | 31 |0}}
{{Футболіст рядок 1|2024–     | {{Прапорець|GER}} | [[Штутгарт (футбольний клуб)|«Штутгарт»]] | 25 |0}}
{{Футболіст кінець}}
| гравець збірної = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|збірна}}
{{Футболіст рядок 0|2017–2018 | {{Прапорець|NED}} | [[Юнацька збірна Нідерландів з футболу (U-17)|Нідерланди U-17]] | 13 |0}}
{{Футболіст рядок 1|2018      | {{Прапорець|NED}} | [[Юнацька збірна Нідерландів з футболу (U-18)|Нідерланди U-18]] | 3 |0}}
{{Футболіст рядок 0|2019      | {{Прапорець|NED}} | [[Юнацька збірна Нідерландів з футболу (U-19)|Нідерланди U-19]] | 7 |0}}
{{Футболіст кінець}}
| пк-поновлення = 25 травня 2025
| збірна-поновлення = 5 травня 2023
}}

'''Рамон Гендрікс''' ({{lang-nl|Ramon Hendriks}}, {{нар}} 18 липня 2001, [[Гендрік-Ідо-Амбахт]], [[Нідерланди]]) — нідерландський футболіст, [[захисник (футбол)|захисник]] німецького клубу [[Штутгарт (футбольний клуб)|«Штутгарт»]].

== Ігрова кар'єра ==
=== Клубна ===
Рамон Гендрікс починав займатися футболом у своєму рідному місті [[Гендрік-Ідо-Амбахт]].<ref>[https://www.worldfootball.net/player_summary/ramon-hendriks/ Ramon Hendriks] - worldfootball.net {{ref-en}}</ref> У 2017 році він приєднався до футбольної академії клубу з [[Роттердам]]а «[[Феєнорд]]».<ref>https://www.rijnmond.nl/nieuws/202741/Feyenoorder-Ramon-Hendriks-op-huurbasis-naar-NAC</ref> З 2021 року футболіста було внесено до заявки основного складу але для набору ігрової практики Гендрікс відправився у в оренду у клуб [[Еерстедивізі]] «[[НАК Бреда]]».

Після закінчення терміну оренди Гендрікс повернувся до «Феєнорда» і в серпні 2021 року дебютував у [[Ередивізі]].<ref>[https://int.soccerway.com/matches/2021/01/18/netherlands/eerste-divisie/jong-psv/nac-bv/3305003/ PSV II vs. NAC Breda - 18 January 2021] - портал футбольної статистики Soccerway {{ref-en}}</ref> У 2022 році своєю грою захисник допоміг своїй команді дістатися фіналу [[Ліга конференцій УЄФА|Ліги конференцій]]. І в тому ж році футболіст знову був відправлений в оренду. Цього разу його клубом став [[Утрехт (футбольний клуб)|«Утрехт»]].<ref>https://www.fcutrecht.nl/nieuws/2022/juni/ramon-hendriks-nieuwe-versterking-fc-utrecht/</ref>

Сезон 2023/24 Гендрікс провів в оренді в клубі [[Вітессе|«Вітесс»]].<ref>https://www.ad.nl/arnhem/bevestiging-vitesse-ramon-hendriks-op-huurbasis-van-feyenoord-naar-arnhem~a91e896c/</ref> В червні 2024 року футболіст перейшов до німецького [[Штутгарт (футбольний клуб)|«Штутгарта»]], з яким підписав чотиррічний контракт.<ref>https://www.vfb.de/en/vfb/latest/news/professionals/2324/vfb-stuttgart-verpflichtet-ramon-hendriks-/</ref>

=== Збірна ===
У складі юнацької збірної Нідерландів (U-17) у 2018 році Рамон Гендрікс став переможцем [[Юнацький чемпіонат Європи з футболу (U-17)|юнацького чемпіонату Європи]], що проходив в Англії.<ref>http://www.football-oranje.com/netherlands-2018-euro-u17-winning-squad-how-are-their-careers-going-now/</ref> На турнірі Гендрікс взяв участь у п'яти поєдинках.

== Титули ==
* Володар [[Кубок Німеччини з футболу|Кубка Німеччини]] '''(1)''':
: [[Штутгарт (футбольний клуб)|«Штутгарт»]]: [[Кубок Німеччини з футболу 2024—2025|2024-25]]

'''Нідерланди (U-17)'''

{{трофей|медаль|золота}} Переможець [[Юнацький чемпіонат Європи з футболу (U-17)|юнацького чемпіонату Європи з футболу]]: [[Юнацький чемпіонат Європи з футболу (U-17) 2018|2018]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [[:nl:Lijst van spelers van Feyenoord (mannen)|Рамон Гендрікс]] на сайті «Феєнорда»
* [[:nl:Lijst van spelers van FC Utrecht (mannen)|Рамон Гендрікс]] на сайті «Утрехта»
* [https://soccer365.com.ua/players/2299375/ Рамон Гендрікс] на soccer365.com.ua
* {{transfermarkt}}
* {{soccerway}}

{{Бібліоінформація}}
{{DEFAULTSORT:Гендрікс Рамон}}
{{Склад ФК Штутгарт}}

[[Категорія:Нідерландські футболісти]]
[[Категорія:Футболісти «Феєнорда»]]
[[Категорія:Футболісти «НАК Бреда»]]
[[Категорія:Футболісти «Утрехта»]]
[[Категорія:Футболісти «Вітесса»]]
[[Категорія:Футболісти «Штутгарта»]]
[[Категорія:Нідерландські футбольні легіонери]]
[[Категорія:Футбольні легіонери в Німеччині]]

title: Особисті дані

Повне ім'я: Рамон Гендрікс

Вага: 76 кг

Громадянство: Нідерланди

Позиція: захисник

title: Інформація про клуб

Поточний клуб: «Штутгарт»

title: Юнацькі клуби

«Феєнорд»

title: Професіональні клуби*

Роки: клуб · І (г)

«Феєнорд» · 8 · (0)

→ «НАК Бреда» · 22 · (0)

→ «Утрехт» · 4 · (0)
→ «Йонг Утрехт» · 2 · (0)

→ «Вітесс» · 31 · (0)

«Штутгарт» · 25 · (0)

title: Національна збірна**

Роки: збірна · І (г)

Нідерланди U-17 · 13 · (0)

Нідерланди U-18 · 3 · (0)

Нідерланди U-19 · 7 · (0)

Національна збірна**: * Ігри та голи за професіональні клуби · враховуються лише в національному чемпіонаті. · Інформацію оновлено 25 травня 2025.

Національна збірна**: ** Інформацію про ігри та голи за національну збірну · оновлено 5 травня 2023.


text:
# ASL Airlines France
Europe Airpost — французька авіакомпанія, що базується в Трамбле-ан-Франс (департамент Сен-Сен-Дені, регіон Іль-де-Франс). Здійснює поштові та вантажні перевезення для поштових служб (в основному в нічний час) і регулярні та чартерні пасажирські перевезення (як правило, для великих туроператорів) в денний час.

## Передісторія
Своїми коренями Europe Airpost сходить до легендарної французької авіакомпанії поштового Аеропосталь (Aéropostale).
В 1918 році в Тулузі, Франція П'єр-Жорж Латекоер (Pierre-Georges Latécoère) заснував компанію «Асоціація ліній Латекоера» (Société des Lignes Latécoère), також відому як Lignes Aériennes Latecoere або просто «Лінія» (La Ligne).
Між 1921 і 1927 «Лінія» працює під ім'ям «Головна компанія з аероперевозок» (Compagnie générale d entreprises aéronautiques).
У 1927 бізнесмен Марсель Буйу-Лафон (Marcel Bouilloux-Lafont) набуває у Латекоера 93% бізнесу і на цій основі створює «Генеральну компанію Аеропосталь» (Compagnie Générale Aéropostale), більш відому під короткою назвою «Аеропосталь» (Aéropostale).
Внаслідок глобальної кризи 1929 року Aéropostale ліквідується в 1931 і 1933 її активи набуває Air France, створена урядом Франції на основі чотирьох найбільших авіакомпаній країни.
У 1987 році Air France створює службу Intercargo Service, яка приймає на себе поштову діяльність легендарного піонера авіапошти компанії Aéropostale.
1989 рік. Intercargo Service перетворюється в Inter Ciel Service (ICS).
1991 рік. Air France на основі Inter Ciel Service спільно з групою La Poste, Air Inter і TAT створює компанію Société d Exploitation Aéropostale. Оснащена Quick-Change літаками, вона бере на себе від ICS повітряні перевезення пошти і вантажів у нічний час і здійснює пасажирські перевезення від імені Air France протягом дня. Згодом Air Inter і TAT виходять з участі в Société d Exploitation Aéropostale.

## Історія компанії
У 2000 році французька група La Poste набуває частку Air France в компанії і створює свій власний філіал для транспортування пошти та вантажів. На основі L Aéropostale виникає Europe Airpost.
2001 рік. Europe Airpost проходить сертифікацію і навчає своїх пілотів.
2003 рік. Створюється відділення бортпровідників, розвивається діяльність пасажирських перевезень.
2005 рік. Повітряні судна компанії надягають свої нові жовто-синьо-фіолетові лівреї.
2008 рік. Air Contractors набуває Europe Airpost. В результаті злиття створюється ASL Aviation Group, але повітряні судна зберігають свої лівреї і позивний.
2010 рік. Europe Airpost починає експлуатувати два повністю пасажирських Boeing 737-700.
2012 рік. Europe Airpost продовжує свою діяльність в сфері вантажних та чартерних пасажирських перевезень (останні в основному від імені великих туроператорів) у складі ASL Aviation Group.

## Флот
Флот Europe Airpost складається з (листопад 2012):
| Літак            | Кількість | Замовлено | Вантаж/Пасаж |
| ---------------- | --------- | --------- | ------------ |
| Boeing 737-300S  | 2         | 0         | вантаж       |
| Boeing 737-400S  | 2         | 0         | вантаж       |
| Boeing 737-300QC | 13        | 0         | вантаж/пас   |
| Boeing 737-700S  | 2         | 0         | пасаж        |
| Fokker 27S       | 4         | 0         | вантаж       |
| Всього           | 23        | 0         |              |

1. ↑  QC (Quick Change) - швидкоконвертовний (вантажний—пасажирський) варіант В737

title: ASL Airlines France

wikitext:
{{авіакомпанія
|logo           = ASL Airlines France logo.svg}}
'''Europe Airpost''' — французька [[Авіалінії|авіакомпанія]], що базується в [[Трамбле-ан-Франс]] (департамент [[Сена-Сен-Дені|Сен-Сен-Дені]], регіон [[Іль-де-Франс]]). Здійснює поштові та вантажні перевезення для поштових служб (в основному в нічний час) і регулярні та чартерні пасажирські перевезення (як правило, для великих туроператорів) в денний час.

== Передісторія ==
Своїми коренями Europe Airpost сходить до легендарної французької авіакомпанії поштового Аеропосталь (''[[Aéropostale]]'').

В 1918 році в [[Тулуза|Тулузі]], [[Франція]] П'єр-Жорж Латекоер (Pierre-Georges Latécoère) заснував компанію «Асоціація ліній Латекоера» (''Société des Lignes Latécoère''), також відому як ''Lignes Aériennes Latecoere'' або просто «Лінія» (''La Ligne'').

Між 1921 і 1927 «Лінія» працює під ім'ям «Головна компанія з аероперевозок» (''Compagnie générale d entreprises aéronautiques'').

У 1927 бізнесмен Марсель Буйу-Лафон (Marcel Bouilloux-Lafont) набуває у Латекоера 93% бізнесу і на цій основі створює «Генеральну компанію Аеропосталь» (''Compagnie Générale Aéropostale''), більш відому під короткою назвою «Аеропосталь» (''Aéropostale'').
Внаслідок глобальної кризи 1929 року Aéropostale ліквідується в 1931 і 1933 її активи набуває [[Air France]], створена урядом Франції на основі чотирьох найбільших авіакомпаній країни.

У 1987 році Air France створює службу Intercargo Service, яка приймає на себе поштову діяльність легендарного піонера авіапошти компанії Aéropostale.

1989 рік. Intercargo Service перетворюється в Inter Ciel Service (ICS).

1991 рік. Air France на основі Inter Ciel Service спільно з групою La Poste, [[Air Inter]] і TAT створює компанію Société d Exploitation Aéropostale. Оснащена [[Boeing 737|Quick-Change]] літаками, вона бере на себе від ICS повітряні перевезення пошти і вантажів у нічний час і здійснює пасажирські перевезення від імені Air France протягом дня. Згодом Air Inter і TAT виходять з участі в Société d Exploitation Aéropostale.

== Історія компанії ==
У 2000 році французька група La Poste набуває частку Air France в компанії і створює свій власний філіал для транспортування пошти та вантажів. На основі L Aéropostale виникає Europe Airpost.

2001 рік. Europe Airpost проходить сертифікацію і навчає своїх пілотів.

2003 рік. Створюється відділення бортпровідників, розвивається діяльність пасажирських перевезень.

2005 рік. Повітряні судна компанії надягають свої нові жовто-синьо-фіолетові лівреї.

2008 рік. Air Contractors набуває Europe Airpost. В результаті злиття створюється ASL Aviation Group, але повітряні судна зберігають свої лівреї і позивний.

2010 рік. Europe Airpost починає експлуатувати два повністю пасажирських Boeing 737-700.

2012 рік. Europe Airpost продовжує свою діяльність в сфері вантажних та чартерних пасажирських перевезень (останні в основному від імені великих туроператорів) у складі ASL Aviation Group.

== Напрями ==

== Флот ==
[[Файл:Europe_Airpost_Boeing_737-300,_F-GFUF@GVA,24.02.2007-451dd_-_Flickr_-_Aero_Icarus.jpg|міні|250x250пкс|Boeing 737-300 авіакомпанії Europe Airpost]]
Флот Europe Airpost складається з (листопад 2012):<ref>[http://www.europeairpost.com/qui_sommes_nous/index_uk.html Флот Europe Airpost]{{Недоступне посилання|date=лютий 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>
{| class="wikitable" style="margin-bottom: 10px;"
|+ '''Флот Europe Airpost'''
! style="background-color:gold;" | Літак
! style="background-color:gold;" | Кількість
! style="background-color:gold;" | Замовлено
! style="background-color:gold;" | Вантаж/Пасаж
|-
|[[Boeing 737|Boeing 737-300S]]
| align="center" |2
| align="center" |0
|вантаж
|-
|[[Boeing 737|Boeing 737-400S]]
| align="center" |2
| align="center" |0
|вантаж
|-
|[[Boeing 737|Boeing 737-300QC]]
| align="center" |13
| align="center" |0
|вантаж/пас<ref group="*">QC (Quick Change) - швидкоконвертовний (вантажний—пасажирський) варіант В737</ref>
|-
|Boeing 737-700S
| align="center" |2
| align="center" |0
|пасаж
|-
|Fokker 27S
| align="center" |4
| align="center" |0
|вантаж
|-
| align="center" |'''Всього'''
| align="center" |'''23'''
| align="center" |'''0'''
|}
{{примітки|group="*"}}

== Див. також ==
* {{нп|Aeropostale}}

== Примітки ==
{{примітки}}

{{Бібліоінформація}}
{{Авіакомпанії Франції}}

[[Категорія:Авіакомпанії Франції]]
[[Категорія:Авіакомпанії за алфавітом]]
[[Категорія:Чартерні авіакомпанії]]

title: ASL Airlines France

ІАТА · 5O: ІКАО · FPO · Позивний · FRENCH POST

Тип: авіакомпанія

Дата заснування: 4 червня 2015

Хаби: Міжнародний аеропорт імені Шарля де Голля

Материнська компанія: ASL Aviation Holdingsd

Штаб-квартира: Париж


text:
# IPhone 13 Pro
iPhone 13 Pro та iPhone 13 Pro Max — смартфони, розроблені та продані компанією Apple, що використовують процесор Apple A15 Bionic та операційну систему iOS 15. Представлені 14 вересня 2021 року разом з базовими iPhone 13 та iPhone 13 mini. Старт продажів почався 24 вересня. Дата попереднього замовлення 17 вересня 2021 року. Вони є флагманськими смартфонами п'ятнадцятого покоління iPhone, що змінили iPhone 12 Pro та iPhone 12 Pro Max. Вони були оголошені 14 вересня 2021 року, й були випущені 24 вересня 2021 року. Пристрої були представлені разом з iPhone 13 та iPhone 13 Mini на спеціальному заході Apple в Apple Park у Купертіно, Каліфорнія, 14 вересня 2021 року.
До України Apple завезла першу офіційну партію телефонів 9 жовтня 2021 року. За інформацією Державна митна служба країни України прибуло понад 8 тис. смартфонів.

## Опис
Основні оновлення у порівнянні з попередником включають поліпшення терміну служби акумулятора, покращення камер та обчислювальної фотографії (особливо надширокоформатної), портретний стиль «Кінематографічне відео» зі швидкістю 1080p 30 кадрів на секунду, формат запису відео ProRes зі швидкістю 4k 30 кадрів на секунду (1080p 30 кадрів в секунду для моделі 128 гб), нова система A15 Bionic на чіпі та змінний дисплей частоти оновлення 120 Гц, що продається як ProMotion.

## Дизайн
У моделі iPhone 13 Pro, окрім якіснішої камери, також кращим став екран зі зменшеним на 20 % вирізом для системи фронтальних камер.
iPhone 13 Pro має такий самий корпус, як і iPhone 12 Pro: висотою 146,7 мм і шириною 71,5 мм. Невелика різниця буде тільки в товщині. Екрани всіх смартфонів лінійки iPhone виконані за технологією OLED, при цьому дисплеї iPhone 13 Pro і iPhone 13 Pro Max підтримують частоту оновлення 120 Гц. Новинки побудовані на базі однокристальної системи Apple A15, яка виробляється силами компанії TSMC з використанням 5-нм технологічного процесу.
| Колір | Назва                          |
| ----- | ------------------------------ |
|       | Сірий (Silver)                 |
|       | Темно-сірий (Graphite)         |
|       | Золотий (Gold)                 |
|       | Світло-блакитний (Sierra Blue) |

## Критика
Компанія не презентувала нічого революційного. «Чубчик» на фронтальній стороні нікуди не подівся. Оглядачі критикували за це компанію.

title: IPhone 13 Pro

wikitext:
{{заголовок із малої літери}}
{{Стільниковий телефон
|модель             = iPhone 13 Pro
iPhone 13 Pro Max
|лого               = IPhone 13 Pro wordmark.svg
|розмір_лого        = 200px
|зображення         = IPhone 13 Pro vector.svg
|розмір_зображення  = 200px
|підпис             = iPhone 13 Pro в кольорі Sierra Blue
|Виробник           = [[Foxconn]]
|гасло              = ''О. Який. Про''
|серія              = [[iPhone]]
|мережі             = [[GSM]], [[3G]], 4G ([[LTE]]), [[5G]]
|дата_релізу        = {{Дата релізу та вік|2021|09|14}}
|ціна               =
|наступник          = [[iPhone 14 Pro|iPhone 14 Pro / 14 Pro Max]]
|попередник         = [[IPhone 12 Pro|iPhone 12 Pro / 12 Pro Max]]
|схожі_моделі       =
|тип                = '''13 Pro:''' [[смартфон]]
'''13 Pro Max:''' [[фаблет]]
|бренд              = [[Apple Inc.|Apple]]
|Екран              = [[Retina]] [[In-Plane Switching|IPS]] [[LCD]], 6.1" або 6.7" (Мах)
|оперативна_пам'ять = 6 ГБ LPDDR5
|Пам'ять            = 128/256/512 ГБ NVMe, 1 ТБ NVMe<ref>[https://www.ixbt.com/news/2021/09/03/apple-iphone-13-pro-iphone-13-pro-max-256.html Apple снова поменяет правила: покупателям iPhone 13 Pro и iPhone 13 Pro Max не будет доступна версия с 256 ГБ флеш-памяти] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210904142321/https://www.ixbt.com/news/2021/09/03/apple-iphone-13-pro-iphone-13-pro-max-256.html |date=4 вересня 2021 }}, ІХВТ, 3 сентября 2021</ref>
|гпу                = Apple GPU (4-ядерна графіка)
|цпу                = [[Apple A15 Bionic]] (5 нм+), 6 ядер
|ос                 = '''Оригінальна''': [[iOS 15|iOS 15.0]]
{{Current iOS}}
|Акумулятор         = незнімний, [[Літій-іонний акумулятор|Li-Ion]]
|зняття_з_продажу={{Start date and age|2022|09|07}}}}
{{Моделі iPhone}}
'''iPhone 13 Pro'''<ref>{{Cite web|last=|date=2021-09-16|title=Apple: iPhone 13 Release Date, Price, Features, Specs & News|url=https://mashradar.com/apple-iphone-13-release-date-price-features-specs-news/|url-status=live|access-date=2021-09-16|website=MashRadar|language=en-US|archive-date=16 вересня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210916182548/https://mashradar.com/apple-iphone-13-release-date-price-features-specs-news/}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210916182548/https://mashradar.com/apple-iphone-13-release-date-price-features-specs-news/ |date=2021-09-16 }}</ref> та '''iPhone 13 Pro Max''' — [[смартфон]]и, розроблені та продані компанією [[Apple Inc.|Apple]], що використовують процесор [[Apple A15|Apple A15 Bionic]] та операційну систему [[iOS 15]]. Представлені 14 вересня 2021 року разом з базовими [[iPhone 13|iPhone 13 та iPhone 13 mini]]<ref name="УП15">[https://www.epravda.com.ua/news/2021/09/14/677819/ Apple показала лінійку iPhone 13: новий процесор та iOS 15] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210914213350/https://www.epravda.com.ua/news/2021/09/14/677819/ |date=14 вересня 2021 }}, Економічна правда, 14 вересня 2021</ref>. Старт продажів почався 24 вересня. Дата попереднього замовлення 17 вересня 2021 року<ref name="Розкрита дата анонса і виходу новітніх iPhone 13">{{cite web|url=https://itechua.com/smartphones/143650|title=Розкрита дата анонса і виходу новітніх iPhone 13|website=itechua.com|date=2021-06-23|accessdate=2021-06-23|archive-date=24 червня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210624203407/https://itechua.com/smartphones/143650}}</ref>. Вони є флагманськими смартфонами п'ятнадцятого покоління iPhone, що змінили iPhone 12 Pro та iPhone 12 Pro Max. Вони були оголошені 14 вересня 2021 року, й були випущені 24 вересня 2021 року. Пристрої були представлені разом з iPhone 13 та iPhone 13 Mini на спеціальному заході Apple в Apple Park у Купертіно, Каліфорнія, 14 вересня 2021 року<ref>{{Cite web|title=iPhone 13 Pro and iPhone 13 Pro Max|url=https://www.apple.com/iphone-13-pro/|access-date=2021-09-14|website=Apple|language=en-US|archive-date=26 січня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220126061353/https://www.apple.com/iphone-13-pro/}}</ref>.

До України Apple завезла першу офіційну партію телефонів 9 жовтня 2021 року. За інформацією Державна митна служба країни України прибуло понад 8 тис. смартфонів<ref>{{Cite web|last=|date=2021-10-10|title=Apple завезла в Україну першу офіційну партію iPhone 13|url=https://itechua.com/news/153676|url-status=live|access-date=2021-10-10|website=itechua.com|language=|archive-date=10 жовтня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211010181352/https://itechua.com/news/153676}}</ref>.

== Опис ==
Основні оновлення у порівнянні з попередником включають поліпшення терміну служби акумулятора, покращення камер та обчислювальної фотографії (особливо надширокоформатної), портретний стиль «Кінематографічне відео» зі швидкістю 1080p 30 кадрів на секунду, формат запису відео ProRes зі швидкістю 4k 30 кадрів на секунду ([[1080p]] 30 кадрів в секунду для моделі 128 гб), нова система A15 Bionic на чіпі та змінний дисплей частоти оновлення 120 Гц, що продається як ProMotion.

== Дизайн ==
У моделі iPhone 13 Pro, окрім якіснішої камери, також кращим став екран зі зменшеним на 20 % вирізом для системи фронтальних камер.

iPhone 13 Pro має такий самий корпус, як і [[iPhone 12 Pro]]: висотою 146,7 мм і шириною 71,5 мм. Невелика різниця буде тільки в товщині. Екрани всіх смартфонів лінійки iPhone виконані за технологією OLED, при цьому дисплеї iPhone 13 Pro і iPhone 13 Pro Max підтримують частоту оновлення 120 Гц. Новинки побудовані на базі однокристальної системи Apple A15, яка виробляється силами компанії TSMC з використанням 5-нм технологічного процесу<ref name="iPhone 13 Pro показали">{{cite web|url=https://www.ixbt.com/news/2021/06/23/iphone-13-pro.html|title=iPhone 13 Pro показали на качественных изображениях и в видеоролике|website=www.ixbt.com|date=2021-06-23|accessdate=2021-06-23|archive-date=24 червня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210624204320/https://www.ixbt.com/news/2021/06/23/iphone-13-pro.html}}</ref><ref name="Аналітики: iPhone 13 Pro не отримають">{{cite web|url=https://ilounge.ua/ua/blog/iphone-13-trendforce|title=Аналітики: iPhone 13 Pro не отримають накопичувач на 1 ТБ|website=ilounge.ua|date=2021-06-21|accessdate=2021-06-23|archive-date=24 червня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210624210644/https://ilounge.ua/ua/blog/iphone-13-trendforce}}</ref>.

{| class="wikitable"
|-
! Колір !! Назва
|-
| bgcolor="f1f2ed" | || Сірий (Silver)
|-
| bgcolor="54524f" |  || Темно-сірий (Graphite)
|-
| bgcolor="fae7cf" |  || Золотий (Gold)
|-
| bgcolor="a7c1d9" |  || Світло-блакитний (Sierra Blue)
|}

== Критика ==
Компанія не презентувала нічого революційного. «Чубчик» на фронтальній стороні нікуди не подівся. Оглядачі критикували за це компанію<ref>[https://gsminfo.com.ua/57429-nepryyemna-osoblyvist-iphone-13-pro-yaku-apple-ne-skazala-na-prezentacziyi.html Неприємна особливість iPhone 13, про яку Apple не сказала на презентації] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210916030512/https://gsminfo.com.ua/57429-nepryyemna-osoblyvist-iphone-13-pro-yaku-apple-ne-skazala-na-prezentacziyi.html |date=16 вересня 2021 }}, gsminfo.com.ua, 15 вересня 2021</ref>.

== Примітки ==
{{reflist|2}}

{{S-start}}
{{S-bef| before = [[iPhone 12 Pro|iPhone 12 Pro / 12 Pro Max]]}}
{{S-ttl| title = [[iPhone]]| years = 15-те покоління
разом з [[iPhone 13|iPhone 13 / 13 Mini]]}}
{{S-aft| after = [[iPhone 14 Pro|iPhone 14 Pro / 14 Pro Max]]}}
{{S-end}}

{{IPhone}}
{{iOS}}
{{Apple hardware since 1998}}
{{Apple hardware}}
{{Бібліоінформація|}}

[[Категорія:iPhone]]
[[Категорія:Мобільні телефони, представлені в 2021 році]]
[[Категорія:Мобільні телефони з кількома тиловими камерами]]
[[Категорія:Мобільні телефони із записом відео в 4K]]
[[Категорія:Флагманські смартфони, зняті з виробництва]]

title: iPhone 13 Pro · iPhone 13 Pro Max

Бренд: Apple

Виробник: Foxconn

Гасло: О. Який. Про

Серія: iPhone

Дата представлення: 14 вересня 2021

Зняття з продажу: 7 вересня 2022

Попередник: iPhone 12 Pro / 12 Pro Max

Наступник: iPhone 14 Pro / 14 Pro Max

Сумісні мережі: GSM, 3G, 4G (LTE), 5G

Тип: 13 Pro: смартфон · 13 Pro Max: фаблет

Кольори: сріблястий, графіт, золотавий і синій

Маса: 203 грам

Операційна система: Оригінальна: iOS 15.0 · Поточна: iOS 18.3, випущена 27 січня 2025 року

Центральний процесор: Apple A15 Bionic (5 нм+), 6 ядер

Графічний процесор: Apple GPU (4-ядерна графіка)

Оперативна пам'ять: 6 ГБ LPDDR5

Акумулятор: незнімний, Li-Ion

Екран: Retina IPS LCD, 6.1" або 6.7" (Мах)

Інтерфейси: Lightning (роз'єм) і MagSafe (Mac)