text:
# Рожнятівський район
Рожня́тівський райо́н — колишній район України на заході Івано-Франківської області у Карпатському передгір'ї та гірській частині Карпат. Населення становить 73 511 осіб (на 1 серпня 2013). Площа району 1300 км². Утворено 1940 року.

## Географія

### Розташування
Рожнятівський район розташований у південно-західній частині області, у басейні річки Лімниця та її приток. Межує з Долинським, Калуським та Богородчанським районами Івано-Франківської області. По гірському хребту південно-західної сторони — із Закарпатською областю.
Територія району становить 1,3 тис.км². Районний центр Рожнятів розташований за 7 км від залізничної станції, магістралі Стрий—Івано-Франківськ і за 54 км від обласного центру.

### Рельєф
Більшу частину території району займають гори, які на північ від лінії, що проходить через населені пункти Верхній Струтин—Князівка—Дуба—Перегінське, переходять в Передкарпатську горбисту рівнину.
Межею Рожнятівщини з півдня є Великий Вододільний хребет, який розділяє басейни приток Тиси і Дунаю в Закарпатті та Дністра на території Центральних Горган. У минулому по цьому хребту проходив державний кордон Польщі та Чехословаччини.
Гірські масиви району відносяться до центральних Горган, кам'янистих, найбільш заліснених і найменш освоєних гірських районів Українських Карпат. Тут розташована найвища вершина українських Горган — гора Велика Сивуля (1836 м).

### Клімат
Кліматичні умови сприятливі для розвитку туризму. Клімат помірно континентальний. У рівнинній частині літо тепле (середня температура липня +16 … +19 °C, взимку −3 … — 6 °C, опадів у середньому випадає близько 800 мм). У гірській частині клімат різноманітніший, зима прохолодніша, опадів близько 1300 мм.

### Гідрологія
За міжнародними оцінками, Лімниця вважається найчистішою річкою Європи. Її витік знаходиться на північному схилі гори Буштов, на кордонні із Закарпаттям, на висоті 1150 м над рівнем моря. Довжина Лімниці — 122 км, з яких 85 км вона протікає територією Рожнятівщини.

### Флора та фауна
Ліси, у яких багато суниці, чорниці, малини, ожини, брусниці, грибів, займають більше 2/3 території.
Тут розміщено 27 природозаповідних об'єктів, найвідомішими з яких є ботанічний заказник «Яйківський», де охороняється кедрова сосна, урочище Сокіл, гідрологічний заказник «Турова Дача» та ін.

### Природно-заповідний фонд
- Ботанічні заказники:

Конвалія, Яйківський (загальнодержавного значення).
- Гідрологічні заказники:

Турова Дача (загальнодержавного значення).
- Ландшафтні заказники:

Ґрофа (загальнодержавного значення), Ріка Лімниця з водоохоронною смугою вздовж берегів шириною 100 м.
- Заповідні урочища:

Аршиця, Береги, Григітлива, Гуки, Козарка-Нова, Котелець, Липівка-Дубшара, Лопушна, Лужки-1, Лужки-2, Магура, Мшана, Нягра, Сивуля, Слобушниця, Чута, Яла.
- Ботанічні пам'ятки природи:

Ведмежі дуби, Кораловий корінь, Котови, Урочище Сокіл (загальнодержавного значення).
- Гідрологічні пам'ятки природи:

Болото Лютошари, Болото Мшана (загальнодержавного значення), Верхове болото, Гірське озеро Росохан.

## Історія
Рожнятівський район утворено 17 січня 1940 року з містечка Рожнятів і ґмін Перегінськ, Рипне і Спас Долинського повіту.
Указом Президії Верховної Ради УРСР 23 жовтня 1940 р. передано з Долинського району Сваричівську сільську раду.
Указом Президії Верховної Ради УРСР 19 листопада 1940 р. з Рожнятівського району передано до Новичанського району Перегінську селищну та Решнятівську і Вільхівську сільські ради (тобто, всю територію колишньої ґміни Перегінськ).
10 лютого 1946 року радянською владою проводились вибори до Верховної Ради СРСР. Оскільки населення їх ігнорувало, комуністи фальсифікували результати.
У 1959 р. до Рожнятівського району приєднано південну половину ліквідованого Перегінського району.

## Діяльність ОУН і УПА
На території району діяла районна організація ОУН, очолювана районним проводом ОУН, який підпорядковувався Долинському повітовому (з листопада 1944 р. — надрайонному) проводу ОУН, а з травня-червня 1948 р. — Калуському надрайонному проводу ОУН.
За даними облуправління МГБ у 1949 р. в Рожнятівському районі підпілля ОУН найактивнішим було в селах Сваричів, Нижній Струтинь і Цінева.

### Історія Рожнятова
Рожнятів (Рожнітів, пол. Rozniatow) — селище міського типу, центр Рожнятівського району Івано-Франківської області України. Знаходиться біля підніжжя Ґорґанів, в долині річки Дуби поблизу річки Лімниці. Населення близько 4000 (3100 у 1970 р.).
Рожнятів відомий з 12 століття. Перше поселення виникло в долині річки Дуби як невеличка осада, яка називалася Старим селом. Ця назва збереглася за частиною селища і дотепер. Поселення будувалось в густих лісах, і працьовитим селянам доводилось докладати багато зусиль, щоб обробити клаптики землі. Але основним заняттям жителів було скотарство. На початку XV століття в Рожнятові виріс добре укріплений замок.
За декретом від 14 листопада 1785 року, згідно з Магдебурським правом, Рожнятів отримав статус міста. Це пожвавило торгівлю, розвиток ремесла. В місті функціонувало кілька підприємств, броварня, цегельня, водяний млин.
У 1910 р. у Рожнятові було 3,6 тис. мешканців. З них 38 % греко-католиків, 19,9 % римо-католиків, 42,1 % юдеїв. З 1940 у складі УРСР.

## Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 3 селишні ради та 28 сільських рад, які об'єднують 51 населений пункт та підпорядковані Рожнятівській районній раді. Адміністративний центр — смт Рожнятів.

### Населені пункти
За адміністративним поділом район має 3 селища міського типу (Брошнів-Осада, Перегінське, та Рожнятів), 48 сільських населених пунктів. 30 сіл району та смт Перегінське мають статус гірської зони.

## Економіка
Промисловий комплекс району налічує 18 промислових підприємств. Найбільшу питому вагу займають лісова і деревообробна — це 31,2 %. Понад 90 % створених на базі колишніх державних підприємств акціонерних товариств трансформовані у приватні чи спільні з іноземними інвестиціями підприємства, або господарські товариства із невеликим числом співвласників.
Аграпромисловий комплекс району об'єднує підприємства різних форм власності. Розвивається фермерське господарство. В районі працює 14 фермерів, які обробляють 85,4 га. ріллі. На одне господарство припадає 6,1 га. ріллі. В сільськогосподарському виробництві з кожним роком збільшується частка приватного сектора.
Найвищу долю питомої ваги по видах діяльності суб'єктів малого підприємництва займаються підприємства, що зайняті у сфері торгівлі та громадського харчування — 41 або 25,9 % від діючих підприємств, промисловості — 39, або відповідно 24,7 %, ведення лісового господарства 22 %.

### Туризм
Територія площею 130,5 тис. гектарів, з яких 80 тисяч гектарів — ліси і гори, що відносяться до Центральних Горганів — нині найменш освоєні гірські райони Українських Карпат. Тут бере свій початок одна з найчистіших річок Європи — Лімниця. Є також маловідомі широкому загалові цікаві туристичні об'єкти: водоспад Підгуркало (с. Ріпне), Ілемнянський водоспад (с. Ілемня), водоспади Скрунтар і Чуриків в с. Закерничне, Павлівський Камінь, водоспад Гуркало Ілемське на р. Ілемка, водоспади Казарка та Нова Казарка біля с. Липовиця, Ріпненський Камінь та інші.
Цікавий для туристів Рожнятівський район й своїми історичними пам'ятками (архітектурними), краєзнавчими: до наших днів збереглися (в реконструйованому вигляді) — замок польського магната Скарбка (XIV ст.), доменна піч в урочищі Ангелів, збудована в 1810 році А. Ангеловичем, заново відбудована в урочищі Підлюте «Кедрова палата» — відома з поч. ХХ ст. як курорт-резиденція Митрополита Андрея Шептицького. Також на території району функціонує пластовий табір — музей «Сокіл», який був заснований в 1926 р. (знаходиться поруч с. Гриньків).
Багатою експозицією володіє народний історико-краєзнавчий музей культури та побуту Бойківщини в с. Цінева. Хрест «в пам'ять святої тверезості» (1874 р.) й дони ні зберігся в с. Ясень. В цьому населеному пункті функціонує хата-музей Івана Вагилевича — члена «Руської трійці», одного з авторів «Русалки Дністрової». Письменникові землякові — на знак поваги і шани — вдячні горяни встановили пам'ятник. Про важкі часи галичан, які поклали початок масової еміграції бойків до Канади, нагадує пам'ятний знак першим заробітчанам — емігрантам — Василю Ілиняку та Івану Пилипіву, — встановлений з нагоди 100-річчя від цієї події в с. Небилів.

## Населення
Розподіл населення за віком та статтю (2001):
| Стать                                                                                | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44  | 45-64 | 65-85 | Понад 85 |
| -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------ | ----------- | ----- | ------ | ----- | ----- | -------- |
| Чоловіки                                                                                | 36 201 | 8363        | 5334  | 11 350 | 7099  | 3895  | 160      |
| Жінки                                                                                | 39 395 | 7946        | 5063  | 10 599 | 8404  | 6886  | 497      |
| \| Статево-вікова піраміда \| Статево-вікова піраміда \| Статево-вікова піраміда \| \| ----------------------- \| ----------------------- \| ----------------------- \| \| Чоловіки \| Вік \| Жінки \| \| 160 \| 85 + \| 497 \| \| 248 \| 80-84 \| 637 \| \| 632 \| 75-79 \| 1389 \| \| 1362 \| 70-74 \| 2307 \| \| 1653 \| 65-69 \| 2553 \| \| 1682 \| 60-64 \| 2390 \| \| 1428 \| 55-59 \| 1834 \| \| 1752 \| 50-54 \| 2007 \| \| 2237 \| 45-49 \| 2173 \| \| 2903 \| 40-44 \| 2842 \| \| 2836 \| 35-39 \| 2605 \| \| 2897 \| 30-34 \| 2573 \| \| 2714 \| 25-29 \| 2579 \| \| 2638 \| 20-24 \| 2479 \| \| 2696 \| 15-20 \| 2584 \| \| 3241 \| 10-14 \| 3089 \| \| 2806 \| 5-9 \| 2690 \| \| 2316 \| 0-4 \| 2167 \| |        |             |       |        |       |       |          |
| Статево-вікова піраміда                                                                                |        |             |       |        |       |       |          |
| Чоловіки                                                                                | Вік    | Жінки       |       |        |       |       |          |
| 160                                                                                | 85 +   | 497         |       |        |       |       |          |
| 248                                                                                | 80-84  | 637         |       |        |       |       |          |
| 632                                                                                | 75-79  | 1389        |       |        |       |       |          |
| 1362                                                                                | 70-74  | 2307        |       |        |       |       |          |
| 1653                                                                                | 65-69  | 2553        |       |        |       |       |          |
| 1682                                                                                | 60-64  | 2390        |       |        |       |       |          |
| 1428                                                                                | 55-59  | 1834        |       |        |       |       |          |
| 1752                                                                                | 50-54  | 2007        |       |        |       |       |          |
| 2237                                                                                | 45-49  | 2173        |       |        |       |       |          |
| 2903                                                                                | 40-44  | 2842        |       |        |       |       |          |
| 2836                                                                                | 35-39  | 2605        |       |        |       |       |          |
| 2897                                                                                | 30-34  | 2573        |       |        |       |       |          |
| 2714                                                                                | 25-29  | 2579        |       |        |       |       |          |
| 2638                                                                                | 20-24  | 2479        |       |        |       |       |          |
| 2696                                                                                | 15-20  | 2584        |       |        |       |       |          |
| 3241                                                                                | 10-14  | 3089        |       |        |       |       |          |
| 2806                                                                                | 5-9    | 2690        |       |        |       |       |          |
| 2316                                                                                | 0-4    | 2167        |       |        |       |       |          |

Національний склад населення за даними перепису 2001 року:
| Національність | Кількість осіб | Відсоток |
| -------------- | -------------- | -------- |
| українці       | 75225          | 99,51 %  |
| росіяни        | 266            | 0,35 %   |
| білоруси       | 27             | 0,04 %   |
| молдовани      | 17             | 0,02 %   |
| поляки         | 15             | 0,02 %   |
| інші           | 48             | 0,06 %   |

Мовний склад населення за даними перепису 2001 року:
| Мова       | Кількість осіб | Відсоток |
| ---------- | -------------- | -------- |
| українська | 75303          | 99,61 %  |
| російська  | 251            | 0,33 %   |
| молдовська | 13             | 0,02 %   |
| білоруська | 12             | 0,02 %   |
| інші       | 19             | 0,03 %   |

## Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Рожнятівського району було створено 52 виборчі дільниці. Явка на виборах складала — 77,21 % (проголосували 44 533 із 57 678 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 67,29 % (29 966 виборців); Юлія Тимошенко — 12,71 % (5 661 виборців), Олег Ляшко — 9,42 % (4 194 виборців), Анатолій Гриценко — 4,85 % (2 162 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,61 %.

## Культура

### Бібліотека
Рожнятівська центральна районна бібліотека — культурно-просвітницька установа, центр інформаційного та бібліотечно-бібліографічного обслуговування читачів району, виконує функції організаційно-методичного та координаційного центру для 44 бібліотек-філіалів. Співпрацює з бібліотеками інших систем і відомств, громадськими організаціями, підприємствами та установами району. Щорічно бібліотека видає близько 55 тис. документів. У 1951 році в штат районної бібліотеки було введено посаду завідувача читальним залом. Рибчак Марія Василівна (9 травня 1954) — директор бібліотеки, заслужений працівник культури України, лауреат обласної премії імені Марійки Підгірянки.

## Пам'ятки
У Рожнятівському районі Івано-Франківської області на обліку перебуває 37 пам'яток архітектури.

## Персоналії

### Народилися
- Вагилевич Іван Миколайович — (*2 вересня 1811, с. Ясень — †10 червня 1866) — священик УГКЦ, український поет, філолог, фольклорист, етнограф, громадський діяч; член «Руської трійці».
- Остапов Василь Дмитрович — (* 11 березня 1950 — †8 березня 2009) — український прозаїк, драматург, публіцист. Член Національної спілки письменників України (2001—2009).

### Померли
- Линда Остап (псевдо: Ярема; 17 березня 1913, с. Наконечне Перше, Яворівський район, Львівська область — † 24 листопада 1944, біля с. Красне, Рожнятівський район) — 1-й командир військової округи УПА ВО-2 «Буг» (12.1943 — 06.1944).
- Сидор Василь Дмитрович (24 лютого 1910  — †14 квітня 1949, с. Ясень) — полковник УПА, командир УПА-Захід. Загинув поблизу села в бою із загоном НКВС.

## Галерея
- Водоспад Підгуркало
- Ілемнянський водоспад
- Павлівський Камінь
- Водоспад Скрунтар
- Водоспад Гуркало Ілемське
- Ріпненський Камінь
- Водоспад Казарка
- Водоспад Нова Казарка

title: Рожнятівський район

wikitext:
{{Район
| назва           = Рожнятівський
| прапор          = Rozhnativskiy rayon prapor.gif
| опис прапора    = Прапор Рожнятівського району
| герб            = Coat of arms of Rozhniativ Raion.gif
| опис герба      = Герб Рожнятівського району
| розташування    = Rozhniativski raion.jpg
| мапа            = Rozhniativ Raion.svg
| регіон          = [[Івано-Франківська область]]
| код КОАТУУ      = 2624800000
| утворений       = [[1940]] рік
| населення       ={{Населення районів Івано-Франківської області|Рожнятівський}}
| площа = 1300
| густота = 56.6
| код району = 3474
| поштові індекси = 77600—77673
| центр = [[Рожнятів]]
| міські ради =
| селищні ради = 3
| сільські ради = 28
| міста =
| смт = 3
| села = 43
| селища = 5
| адреса = 77600, Івано-Франківська обл., Рожнятівський р-н, смт Рожнятів, вул. Шкільна, 1,03474 2-05-38
| вебсторінка  = [http://ww2.if.gov.ua/rojnyatynska Рожнятівська РДА]
[https://radarozh.gov.ua/ Рожнятівська райрада]
|ліквідований=[[2020]] рік}}
'''Рожня́тівський райо́н''' — колишній район [[Україна|України]] на заході [[Івано-Франківська область|Івано-Франківської області]] у Карпатському передгір'ї та гірській частині [[Карпати|Карпат]]. Населення становить 73 511 осіб (на 1 серпня 2013). Площа району 1300 км². Утворено 1940 року.

== Географія ==

=== Розташування ===
Рожнятівський район розташований у південно-західній частині області, у басейні річки Лімниця та її приток. Межує з [[Долинський район (Івано-Франківська область)|Долинським]], [[Калуський район|Калуським]] та [[Богородчанський район|Богородчанським районами]] Івано-Франківської області. По гірському хребту південно-західної сторони — із [[Закарпатська область|Закарпатською областю]].

{{Розташування2|nw=[[Долинський район (Івано-Франківська область)|Долинський район]]|n=|ne=[[Калуський район]]
|w=[[Долинський район (Івано-Франківська область)|Долинський район]]|e=[[Богородчанський район]]
|sw=[[Закарпатська область]]
([[Міжгірський район]])|s=[[Закарпатська область]]
([[Тячівський район]])|se=[[Богородчанський район]]}}

Територія району становить 1,3 тис.км². Районний центр [[Рожнятів]] розташований за 7 км від залізничної станції, магістралі [[Стрий]]—[[Івано-Франківськ]] і за 54 км від обласного центру.

=== Рельєф ===
Більшу частину території району займають гори, які на північ від лінії, що проходить через населені пункти Верхній Струтин—Князівка—Дуба—Перегінське, переходять в Передкарпатську горбисту рівнину.

Межею Рожнятівщини з півдня є Великий Вододільний хребет, який розділяє басейни приток Тиси і Дунаю в Закарпатті та Дністра на території Центральних Горган. У минулому по цьому хребту проходив державний кордон Польщі та Чехословаччини.

Гірські масиви району відносяться до центральних Горган, кам'янистих, найбільш заліснених і найменш освоєних гірських районів Українських Карпат. Тут розташована найвища вершина українських Горган — гора [[Велика Сивуля]] (1836 м).

=== Клімат ===
Кліматичні умови сприятливі для розвитку туризму. Клімат помірно континентальний. У рівнинній частині літо тепле (середня температура липня +16 … +19 °C, взимку −3 … — 6 °C, опадів у середньому випадає близько 800 мм). У гірській частині клімат різноманітніший, зима прохолодніша, опадів близько 1300 мм.

=== Гідрологія ===
[[Файл:Лімниця 7.jpg|thumb|left|220px|[[Лімниця]]]]
[[Файл:Ґрофа 4.jpg|thumb|266x266px|[[Ґрофа]]]]
За міжнародними оцінками, [[Лімниця]] вважається найчистішою річкою Європи. Її витік знаходиться на північному схилі гори Буштов, на кордонні із Закарпаттям, на висоті 1150 м над рівнем моря. Довжина Лімниці — 122 км, з яких 85 км вона протікає територією Рожнятівщини.

=== Флора та фауна ===
Ліси, у яких багато суниці, чорниці, малини, ожини, брусниці, грибів, займають більше 2/3 території.

Тут розміщено 27 природозаповідних об'єктів, найвідомішими з яких є ботанічний заказник «[[Яйківський заказник|Яйківський]]», де охороняється [[Сосна кедрова європейська|кедрова сосна]], [[урочище Сокіл]], гідрологічний заказник «[[Турова Дача]]» та ін.

=== Природно-заповідний фонд ===
* Ботанічні заказники:
[[Конвалія (заказник, Рожнятівський район)|Конвалія]], [[Яйківський заказник|Яйківський]] (загальнодержавного значення).
* Гідрологічні заказники:
[[Турова Дача]] (загальнодержавного значення).
* Ландшафтні заказники:
[[Ландшафтний заказник Ґрофа|Ґрофа]] (загальнодержавного значення), [[Ріка Лімниця з водоохоронною смугою вздовж берегів шириною 100 м]].
* Заповідні урочища:
[[Урочище Аршиця|Аршиця]], [[Береги (заповідне урочище)|Береги]], [[Григітлива]], [[Гуки (заповідне урочище)|Гуки]], [[Козарка-Нова]], [[Котелець (заповідне урочище)|Котелець]], [[Липівка-Дубшара]], [[Урочище Лопушна|Лопушна]], [[Лужки (Осмолодське лісництво, квартал 9, виділ 25)|Лужки-1]], [[Лужки (заповідне урочище)|Лужки-2]], [[Магура (заповідне урочище, Рожнятівський район)|Магура]], [[Мшана (заповідне урочище)|Мшана]], [[Нягра (заповідне урочище)|Нягра]], [[Сивуля (урочище)|Сивуля]], [[Слобушниця (заповідне урочище)|Слобушниця]], [[Чута (заповідне урочище)|Чута]], [[Яла (заповідне урочище)|Яла]].
* Ботанічні пам'ятки природи:
[[Ведмежі дуби (пам'ятка природи)|Ведмежі дуби]], [[Кораловий корінь]], [[Котови (пам'ятка природи)|Котови]], [[Урочище Сокіл]] (загальнодержавного значення).
* Гідрологічні пам'ятки природи:
[[Болото Лютошари]], [[Мшана (пам'ятка природи)|Болото Мшана]] (загальнодержавного значення), [[Верхове болото (Яйко)|Верхове болото]], [[Гірське озеро Росохан (пам'ятка природи)|Гірське озеро Росохан]].

== Історія ==
Рожнятівський район утворено 17 січня 1940 року з містечка Рожнятів і ґмін [[Ґміна Перегінське|Перегінськ]], [[Ґміна Ріпне|Рипне]] і [[Ґміна Спас|Спас]] [[Долинський повіт|Долинського повіту]].

Указом Президії Верховної Ради УРСР 23 жовтня 1940 р. передано з [[Долинський район (Івано-Франківська область)|Долинського району]] [[Сваричівська сільська рада|Сваричівську сільську раду]].

Указом Президії Верховної Ради УРСР 19 листопада 1940 р. з Рожнятівського району передано до [[Новичанський район|Новичанського району]] [[Перегінська селищна рада|Перегінську селищну]] та [[Рошняте|Решнятівську]] і [[Вільхівська сільська рада (Рожнятівський район)|Вільхівську]] сільські ради (тобто, всю територію колишньої [[Ґміна Перегінське|ґміни Перегінськ]]).

10 лютого 1946 року радянською владою проводились вибори до Верховної Ради СРСР. Оскільки населення їх ігнорувало, комуністи фальсифікували результати.<ref>[http://www.upa-pereginsk.if.ua/?p=3023 ''Шкіль Олег.'' Як на Рожнятівщині пройшли «найдемократичніші» вибори 1946 року?]</ref>

У 1959 р. до Рожнятівського району приєднано південну половину ліквідованого [[Перегінський район|Перегінського району]].<ref>[[s:Указ Президії ВР УРСР від 11.03.1959 «Про укрупнення деяких районів Станіславської області»]]</ref>

== Діяльність ОУН і УПА ==
На території району діяла районна організація ОУН, очолювана районним проводом ОУН, який підпорядковувався Долинському повітовому (з листопада 1944 р. — надрайонному) проводу ОУН, а з травня-червня 1948 р. — Калуському надрайонному проводу ОУН.

За даними облуправління МГБ у 1949 р. в Рожнятівському районі підпілля ОУН найактивнішим було в селах Сваричів, Нижній Струтинь і Цінева.<ref>[http://www.reabit.org.ua/files/store/Ivano-Frankivsk_1.pdf Реабілітовані історією. ІВАНО-ФРАНКІВСЬКА ОБЛАСТЬ. Книга перша. — Івано-Франківськ: Місто НВ, 2004. — С. 42. —] ISBN 966-8090-63-2</ref>

=== Історія Рожнятова ===

Рожнятів (Рожнітів, пол. Rozniatow) — селище міського типу, центр Рожнятівського району Івано-Франківської області України. Знаходиться біля підніжжя Ґорґанів, в долині річки Дуби поблизу річки Лімниці. Населення близько 4000 (3100 у 1970 р.).

Рожнятів відомий з 12 століття. Перше поселення виникло в долині річки Дуби як невеличка осада, яка називалася Старим селом. Ця назва збереглася за частиною селища і дотепер. Поселення будувалось в густих лісах, і працьовитим селянам доводилось докладати багато зусиль, щоб обробити клаптики землі. Але основним заняттям жителів було скотарство. На початку XV століття в Рожнятові виріс добре укріплений замок.

За декретом від 14 листопада 1785 року, згідно з Магдебурським правом, Рожнятів отримав статус міста. Це пожвавило торгівлю, розвиток ремесла. В місті функціонувало кілька підприємств, броварня, цегельня, водяний млин.

У 1910 р. у Рожнятові було 3,6 тис. мешканців. З них 38 % греко-католиків, 19,9 % римо-католиків, 42,1 % юдеїв. З 1940 у складі УРСР.

== Адміністративний устрій ==
{{main|Адміністративний устрій Рожнятівського району}}
Адміністративно-територіально район поділяється на 3 [[селищна рада|селишні ради]] та 28 [[Сільська рада|сільських рад]], які об'єднують 51 [[населений пункт]] та підпорядковані [[Рожнятівська районна рада|Рожнятівській районній раді]]. Адміністративний центр — смт [[Рожнятів]]<ref>[http://static.rada.gov.ua/zakon/new/ADM/zmistifr.html Адміністративно-територіальний устрій Рожнятівського району] на сайті [[Верховна Рада України|Верховної Ради України]]</ref>.

=== Населені пункти ===
За адміністративним поділом район має 3 селища міського типу ([[Брошнів-Осада]], [[Перегінське]], та [[Рожнятів]]), 48 сільських населених пунктів. 30 сіл району та смт [[Перегінське]] мають статус гірської зони.

== Економіка ==
Промисловий комплекс району налічує 18 промислових підприємств. Найбільшу питому вагу займають лісова і деревообробна — це 31,2 %. Понад 90 % створених на базі колишніх державних підприємств акціонерних товариств трансформовані у приватні чи спільні з іноземними інвестиціями підприємства, або господарські товариства із невеликим числом співвласників.

Аграпромисловий комплекс району об'єднує підприємства різних форм власності. Розвивається фермерське господарство. В районі працює 14 фермерів, які обробляють 85,4 га. ріллі. На одне господарство припадає 6,1 га. ріллі. В сільськогосподарському виробництві з кожним роком збільшується частка приватного сектора.

Найвищу долю питомої ваги по видах діяльності суб'єктів малого підприємництва займаються підприємства, що зайняті у сфері торгівлі та громадського харчування — 41 або 25,9 % від діючих підприємств, промисловості — 39, або відповідно 24,7 %, ведення лісового господарства 22 %.

=== Туризм ===
Територія площею 130,5 тис. гектарів, з яких 80 тисяч гектарів — ліси і гори, що відносяться до [[Ґорґани|Центральних Горганів]] — нині найменш освоєні гірські райони Українських Карпат. Тут бере свій початок одна з найчистіших річок Європи — [[Лімниця]]. Є також маловідомі широкому загалові цікаві туристичні об'єкти: [[Підгуркало (водоспад)|водоспад Підгуркало]] (с. [[Ріпне]]), [[Ілемнянський водоспад]] (с. [[Ілемня]]), водоспади [[водоспад Скрунтар|Скрунтар]] і Чуриків в с. [[Закерничне]], [[Павлівський Камінь]], водоспад [[Гуркало Ілемське]] на р. [[Ілемка]], водоспади [[Водоспад Казарка|Казарка]] та [[Водоспад Нова Казарка|Нова Казарка]] біля с. [[Липовиця]], [[Ріпненський Камінь]] та інші.

Цікавий для туристів Рожнятівський район й своїми історичними пам'ятками (архітектурними), краєзнавчими: до наших днів збереглися (в реконструйованому вигляді) — замок польського магната Скарбка (XIV ст.), [[Ангелівська доменна піч|доменна піч в урочищі Ангелів]], збудована в 1810 році А. Ангеловичем, заново відбудована в урочищі [[Підлюте]] «Кедрова палата» — відома з поч. ХХ ст. як курорт-резиденція Митрополита Андрея Шептицького. Також на території району функціонує пластовий табір — музей «Сокіл», який був заснований в 1926 р. (знаходиться поруч с. Гриньків).

Багатою експозицією володіє [[Історико-краєзнавчий музей культури та побуту Бойківщини (Цінева)|народний історико-краєзнавчий музей культури та побуту Бойківщини в с. Цінева]]. Хрест «в пам'ять святої тверезості» (1874 р.) й дони ні зберігся в с. Ясень. В цьому населеному пункті функціонує хата-музей Івана Вагилевича — члена «Руської трійці», одного з авторів «Русалки Дністрової». Письменникові землякові — на знак поваги і шани — вдячні горяни встановили пам'ятник. Про важкі часи галичан, які поклали початок масової еміграції бойків до Канади, нагадує пам'ятний знак першим заробітчанам — емігрантам — Василю Ілиняку та Івану Пилипіву, — встановлений з нагоди 100-річчя від цієї події в с. Небилів.

== Населення ==
Розподіл населення за віком та статтю (2001)<ref>{{cite web|url=http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/Varvalagg.asp?ma=19A050201_042_026&ti=19A050201_042_026.+%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB+%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF+%E7%E0+%F1%F2%E0%F2%F2%FE+%F2%E0+%E2%B3%EA%EE%EC%2C+%F1%E5%F0%E5%E4%ED%B3%E9+%E2%B3%EA+%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%2C+%B2%E2%E0%ED%EE-%D4%F0%E0%ED%EA%B3%E2%F1%FC%EA%E0+%EE%E1%EB%E0%F1%F2%FC+%282%29&path=..%2FDatabase%2FCensus%2F02%2F01%2F02%2F&lang=1&xu=&yp=&nr=2&aggfile%282%29=5+%F0i%F7%EDi+%E2i%EA%EE%E2i+%E3%F0%F3%EF%E8&prevagg=NNNNN&mapname=&multilang=uk&aggdir2=|title=Розподіл населення за статтю та віком, середній вік населення, Івано-Франківська область (осіб) - Регіон, 5 річні вікові групи, Рік, Категорія населення , Стать|publisher=|accessdate=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20210726183618/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/Varvalagg.asp?ma=19A050201_042_026&ti=19A050201_042_026.+%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB+%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF+%E7%E0+%F1%F2%E0%F2%F2%FE+%F2%E0+%E2%B3%EA%EE%EC%2C+%F1%E5%F0%E5%E4%ED%B3%E9+%E2%B3%EA+%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%2C+%B2%E2%E0%ED%EE-%D4%F0%E0%ED%EA%B3%E2%F1%FC%EA%E0+%EE%E1%EB%E0%F1%F2%FC+%282%29&path=..%2FDatabase%2FCensus%2F02%2F01%2F02%2F&lang=1&xu=&yp=&nr=2&aggfile%282%29=5+%F0i%F7%EDi+%E2i%EA%EE%E2i+%E3%F0%F3%EF%E8&prevagg=NNNNN&mapname=&multilang=uk&aggdir2=|archivedate=2021-07-26}}</ref>:

{{СВ-Таблиця-Піраміда
 | макс=3241| всього=75598
 | ч0=2316 | ж0=2167
 | ч5=2806 | ж5=2690
 | ч10=3241 | ж10=3089
 | ч15=2696 | ж15=2584
 | ч20=2638 | ж20=2479
 | ч25=2714 | ж25=2579
 | ч30=2897 | ж30=2573
 | ч35=2836 | ж35=2605
 | ч40=2903 | ж40=2842
 | ч45=2237 | ж45=2173
 | ч50=1752 | ж50=2007
 | ч55=1428 | ж55=1834
 | ч60=1682 | ж60=2390
 | ч65=1653 | ж65=2553
 | ч70=1362 | ж70=2307
 | ч75=632 | ж75=1389
 | ч80=248 | ж80=637
 | ч85=160 | ж85=497
}}

Національний склад населення за даними перепису 2001 року<ref name="Розподіл населення за національністю та рідною мовою">{{cite web|url=http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/varval.asp?ma=19A050501_021_026&ti=19A050501_021_026.%20%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB%20%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%20%E7%E0%20%ED%E0%F6%B3%EE%ED%E0%EB%FC%ED%B3%F1%F2%FE%20%F2%E0%20%F0%B3%E4%ED%EE%FE%20%EC%EE%E2%EE%FE%2C%20%B2%E2%E0%ED%EE-%D4%F0%E0%ED%EA%B3%E2%F1%FC%EA%E0%20%EE%E1%EB%E0%F1%F2%FC%20%282%29&path=..%2FDatabase%2FCensus%2F05%2F02%2F02%2F&lang=1&multilang=uk|title=Розподіл населення за національністю та рідною мовою, Івано-Франківська область (осіб) - Регіон, Національність, Рік , Вказали у якості рідної мову|accessdate=2019-02-18|archive-date=2021-07-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20210726183617/http://database.ukrcensus.gov.ua/MULT/Dialog/varval.asp?ma=19A050501_021_026&ti=19A050501_021_026.%20%D0%EE%E7%EF%EE%E4%B3%EB%20%ED%E0%F1%E5%EB%E5%ED%ED%FF%20%E7%E0%20%ED%E0%F6%B3%EE%ED%E0%EB%FC%ED%B3%F1%F2%FE%20%F2%E0%20%F0%B3%E4%ED%EE%FE%20%EC%EE%E2%EE%FE%2C%20%B2%E2%E0%ED%EE-%D4%F0%E0%ED%EA%B3%E2%F1%FC%EA%E0%20%EE%E1%EB%E0%F1%F2%FC%20%282%29&path=..%2FDatabase%2FCensus%2F05%2F02%2F02%2F&lang=1&multilang=uk}}</ref>:

{|rules="all" style="border: 1px solid #999"
|- bgcolor="#CD9B9B"
! Національність
! Кількість осіб
! Відсоток
|-
| [[Українці в Україні|українці]]
| align="right"| 75225
| align="right"| 99,51 %
|-
| [[Росіяни в Україні|росіяни]]
| align="right"| 266
| align="right"| 0,35 %
|-
| [[Білоруси в Україні|білоруси]]
| align="right"| 27
| align="right"| 0,04 %
|-
| [[Молдовани в Україні|молдовани]]
| align="right"| 17
| align="right"| 0,02 %
|-
| [[Поляки в Україні|поляки]]
| align="right"| 15
| align="right"| 0,02 %
|-
| інші
| align="right"| 48
| align="right"| 0,06 %
|}

Мовний склад населення за даними перепису 2001 року<ref name="Розподіл населення за національністю та рідною мовою" />:

{|rules="all" style="border: 1px solid #999"
|- bgcolor="#CD9B9B"
! Мова
! Кількість осіб
! Відсоток
|-
| [[Українська мова в Україні|українська]]
| align="right"| 75303
| align="right"| 99,61 %
|-
| [[Російська мова в Україні|російська]]
| align="right"| 251
| align="right"| 0,33 %
|-
| [[Молдовська мова в Україні|молдовська]]
| align="right"| 13
| align="right"| 0,02 %
|-
| [[Білоруська мова в Україні|білоруська]]
| align="right"| 12
| align="right"| 0,02 %
|-
| інші
| align="right"| 19
| align="right"| 0,03 %
|}

== Політика ==
25 травня 2014 року відбулися [[Вибори Президента України 2014|Президентські вибори України]]. У межах Рожнятівського району було створено 52 виборчі дільниці. Явка на виборах складала — 77,21 % (проголосували 44 533 із 57 678 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав [[Порошенко Петро Олексійович|Петро Порошенко]] — 67,29 % (29 966 виборців); [[Тимошенко Юлія Володимирівна|Юлія Тимошенко]] — 12,71 % (5 661 виборців), [[Ляшко Олег Валерійович|Олег Ляшко]] — 9,42 % (4 194 виборців), [[Гриценко Анатолій Степанович|Анатолій Гриценко]] — 4,85 % (2 162 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,61 %.<ref>{{Cite web|title = Центральна виборча комісія - ІАС "Вибори Президента України"|url = http://www.cvk.gov.ua/pls/vp2014/wp001|website = www.cvk.gov.ua|accessdate = 2016-02-13|first = ТОВ НВП|last = ПроКом}}</ref>

== Культура ==

=== Бібліотека ===
Рожнятівська центральна районна бібліотека — культурно-просвітницька установа, центр інформаційного та бібліотечно-бібліографічного обслуговування читачів району, виконує функції організаційно-методичного та координаційного центру для 44 бібліотек-філіалів. Співпрацює з бібліотеками інших систем і відомств, громадськими організаціями, підприємствами та установами району. Щорічно бібліотека видає близько 55 тис. документів<ref>[http://librozh.at.ua/ Рожнятівська центральна районна бібліотека.]</ref>. У 1951 році в штат районної бібліотеки було введено посаду завідувача читальним залом. Рибчак Марія Василівна ([[9 травня]] [[1954]]) — директор бібліотеки, заслужений працівник культури України, лауреат обласної премії імені Марійки Підгірянки.

== Пам'ятки ==
{{main|Пам'ятки архітектури Рожнятівського району}}
У Рожнятівському районі Івано-Франківської області на обліку перебуває 37 пам'яток архітектури.

== Персоналії ==

=== Народилися ===
* [[Вагилевич Іван Миколайович]] — (*[[2 вересня]] [[1811]], с. [[Ясень (село)|Ясень]] — †[[10 червня]] [[1866]]) — священик [[Українська греко-католицька церква|УГКЦ]], український поет, філолог, фольклорист, етнограф, громадський діяч; член [[Руська трійця|«Руської трійці»]].
* [[Остапов Василь Дмитрович]] — (* 11 березня 1950 — †8 березня 2009) — український [[прозаїк]], [[драматург]], [[публіцист]]. Член [[Національна спілка письменників України|Національної спілки письменників України]] (2001—2009).

=== Померли ===
* [[Линда Остап]] ([[Псевдо діячів ОУН та УПА|псевдо]]: ''Ярема''; [[17 березня]] [[1913]], с. [[Наконечне Перше]], [[Яворівський район]], [[Львівська область]] — † [[24 листопада]] [[1944]], біля с. [[Красне (Калуський район)|Красне]], Рожнятівський район) — 1-й командир військової округи УПА [[ВО-2 «Буг»]] (12.1943 — 06.1944).
* [[Сидор Василь Дмитрович]] ([[24 лютого]] [[1910]]  — †[[14 квітня]] [[1949]], с. [[Ясень (село)|Ясень]]) — полковник [[Українська повстанська армія|УПА]], командир [[УПА-Захід]]. Загинув поблизу села в бою із загоном [[Народний комісаріат внутрішніх справ СРСР|НКВС]].

== Галерея ==

<gallery>
Файл:Водоспад Підгуркало.JPG|[[Підгуркало (водоспад)|Водоспад Підгуркало]]
Файл:Ілемнянський водоспад-2.jpg|[[Ілемнянський водоспад]]
Файл:Павлівський Камінь.JPG|[[Павлівський Камінь]]
Файл:Водоспад Скрунтар узимку.JPG|[[Водоспад Скрунтар]]
File:Водоспад Гуркало Ілемське.jpg|Водоспад [[Гуркало Ілемське]]
File:Ріпненський Камінь - 2.jpg|[[Ріпненський Камінь]]
File:Водоспад Казарка-3.jpg|[[Водоспад Казарка]]
File:Водоспад Нова Казарка.jpg|[[Водоспад Нова Казарка]]
</gallery>

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Посилання ==
{{commonscat|Rozhniativ Raion}}
* [http://www.if.gov.ua/modules.php?name=Content&pa=showpage&pid=309 Івано-Франківська обласна державна адміністрація. Рожнятівський район.]
* [http://www.sokil.plast.org.ua Пластовий табір — музей «Сокіл».]
* [http://broshniv-osada.at.ua/ Інформаційний сайт смт Брошнів-Осада]
* [https://web.archive.org/web/20130810230557/http://www.broshniv-osada.p.ht/ Інформаційний сайт Рожнятівського району]
* [https://youtu.be/I8DFgv_PGWY Водоспад Підгуркало] — відео
* [https://youtu.be/QKUIbQ-nPB8 Водоспад с. Ілемня] — відео
* [https://www.youtube.com/watch?v=TCNqdMTzweg Павлівський камінь] — відео
* [https://www.youtube.com/watch?v=5_oq_Yo2fdM Водоспад Скрунтар] — відео

{{Адміністративний устрій Рожнятівського району}}
{{Рожнятівський район|nocat=1}}
{{Бібліоінформація}}

[[Категорія:Рожнятівський район]]
[[Категорія:Колишні райони Івано-Франківської області]]
[[Категорія:Виборчий округ 86]]

title: Рожнятівський район

Герб: Прапор

title: Основні дані

Країна: Україна

Область: Івано-Франківська область

Густота: 56.6 осіб/км²

title: Населені пункти та ради

Районний центр: Рожнятів

Населені пункти та ради: Мапа району

title: Районна влада

Вебсторінка: Рожнятівська РДА · Рожнятівська райрада

title: Мапа

Мапа: Рожнятівський район у Вікісховищі


text:
# Джеймстаунська середня школа (Нью-Йорк)
Джеймстаунська середня школа (англ. Jamestown High School) — державна середня школа, розташована в Джеймстауні, Нью-Йорк, США. Це єдина державна середня школа для старших класів в межах міста Джеймстаун, вона також слугує навчальним закладом для деяких учнів з навколишніх міст Еллікотт, Кіантоне, Басті та Керролл.

## Історія
Джеймстаунська середня школа була заснована в 1867 році.
У 1933 році Джеймстаунська середня школа вже була переповненою у зв'язку із зростанням міста Джеймстаун. Місто вирішило розширити шкільну будівлю. Під час реконструкції лише половина шкільної будівлі могла використовуватись для навчання. З метою забезпечення навчального процесу в школі запровадили позмінне навчання: половина учнів навчались вранці, інша половина — вдень. Реконструкція завершилась в 1937 році.
У 1936 році музичний гурт та оркестр Джеймстаунської середньої школи виграли музичний конкурс класу А Асоціації нью-йоркських шкільних музичних гуртів та оркестрів.

## Навчання
Окрім стандартних предметів з історії, математики, природничих наук та англійської мови, в Джеймстаунській середній школі викладаються предмети, що охоплюють багато різних сфер мистецтва та музики. Школа також пропонує курси на рівні коледжу за програмою Advanced Placement Program з різноманітних предметів, які дозволяють студентам отримувати університетські кредити — одиниці вимірювання навчального навантаження студента, необхідного для здобуття визначених результатів навчання. Програма Advanced Placement Program іноді дає високі результати проходження екзаменів Advanced Placement. Заняття в коледжі також проводяться в школі через програму College Connections Jamestown Community College. Програма College Connections пропонує учням середніх шкіл, що беруть участь у програмі, можливість отримати кредити коледжу, пройшовши вибрані курси, які викладаються в Громадському коледжі Джеймстауна, безкоштовно та без необхідності залишати школу.
Учні, які є тими, хто входить до 20 % кращих учнів, вступають до Громадського коледжу Джеймстауна безкоштовно.

## Спорт
Джеймстаунська середня школа пропонує софтбол, бейсбол, теніс для хлопців, легку атлетику для хлопців і дівчат і гольф навесні; американський футбол, футбол серед хлопців і дівчат, крос серед хлопчиків і дівчат, теніс для дівчат, плавання для дівчат і волейбол для дівчат восени; а також баскетбол для хлопців і дівчат, плавання для хлопців, закриту бігову доріжку для хлопчиків і дівчат, боулінг і боротьба взимку. Хокей не є частиною шкільної спортивної програми, а проводиться місцевою молодіжною хокейною асоціацією в Джеймстауні.
Програма з американського футболу шкільної команди Red Raider досягла успіху в середині 1990-х років. Команда зіграла з середньою школою Норт-Рокленд: це була перша гра команди на чемпіонат штату в 1993 році. Хоча команда зазнала поразки в цій грі, Red Raiders продовжувала вигравати титули штату в 1994 і 1995 роках. Джеймстаун не міг вийти на гру за титул штату знову до 2000 року. Восени 2014 року футбольна команда Red Raider поїхала на чемпіонат NYSPHSAA Class AA Championship до Сірак'юсу, Нью-Йорк. «Рейдерс» зіграли з Ньюбургською вільною академією і виграли чемпіонат. Це був їхній перший чемпіонат з 2000 року.
У 2011 році шкільна баскетбольна команда Red Raiders посіла друге місце в чемпіонаті штату з баскетболу, зрештою поступившись головному гравцю штату — школі Маунт Вернон . У 2014 році баскетбольна програма просунулася до фіналу чемпіонату штату, зазнавши поразки від чартерної середньої школи «Грін Тех».

## Музика, клуби та організації
При школі існують такі клуби: мистецький клуб, астрономічний клуб, клуб трансляційних комунікацій, шаховий клуб, клуб навколишнього природного середовища, французький клуб, іспанський клуб, клуб із садівництва та інші клуби.

### Музика
Вивчення музики в державних школах Джеймстауна таке ж давнє, як і сама шкільна система. Наприкінці 1800-х років вчителі використовували фортепіано, гітару та будь-які інші доступні матеріали для навчання музиці. Міс Ебба Ґорасон та її брат Артур створили сьогоднішні шкільні музичні гурти в 1924 році, заснувавши А капела хор, оркестр і музичний гурт.

### Музичний гурт Джеймстаунської середньої школиRed Raider
Програма сучасного шкільного музичного гурту почалася в 1924 році під керівництвом Артура Ґорансона. З тих пір гурт став одним із головних елементів історії Джеймстауна. Гурт Red Raider представляв штат Нью-Йорк на Фестивалі штатів у Сент-Пітерберзі, штат Флорида (1982 та 1988). Гурт також представляв Нью-Йорк на параді до Дня подяки Macy's (1984, 1989 та 1995). Поїздка на парад Macy's у 1989 році включала 2 виступи на національному телебаченні в шоу Девіда Леттермана, а в 1995 році вони з'явилися на The Today Show на каналі NBC. У 1986 році гурт виступив на Новий рік на параді троянд у Пасадіні, Каліфорнія. Концертний гурт виступив на концерті в Карнеґі-холі в 1998 році. У 2000 році гурт був названий «Grand Champion International» на північноамериканському музичному фестивалі в Міртл-Біч, Південна Кароліна. Гурт відвідав захід FedEx Orange Bowl як представники штату Нью-Йорк у 2004 році. Там він посів перше місце в обох категоріях, парадному оркестрі та польовому змаганні, і отримав право виступити на попередній грі. У грудні 2007 року гурт поїхав до Орландо, штат Флорида, і виступив на Цитрусовому параді, що транслювався національному телебаченні, та різдвяному параді у Чарівному Королівстві у парку розваг Disney World. Маршируючий гурт брав участь у параді до Дня Святого Патріка в Нью-Йорку (2010) та Чикаго (2017). У 2012 та 2014 роках гурт відвідав Disney World для участі в параді електричного світла у Чарівному Королівстві. У грудні 2019 року маршируючий гурт вирушив до Disney World, щоб виступити на передноворічному параді у Чарівному Королівстві.
Маршируючий гурт заробив п'ять титулів чемпіона штату Нью-Йоркської конференції гуртів в 1992 (клас AAA), 2002, 2014, 2015 і 2018 роках.
У 2014 році гурт посів перше місце у другому дивізіоні змагань великих шкіл у Сірак'юс, штат Нью-Йорк, зі своїм шоу Gold Rush і ще раз посів перше місце у 2015 році з шоу Lasting Impressions. Це був перший раз у його історії, коли гурт виграв титули чемпіонату штату два рази поспіль.
У 2018 році гурт успішно завершив свій сезон ще однією перемогою у категорії «Велика школа 2» зі своїм шоу Canon. Це вже вп'яте, коли гурт отримав перше місце на конференції гуртів штату Нью-Йорк.

## Відомі випускники
- Роберт Г. Джексон — суддя Верховного суду та прокурор Нюрнберзького процесу
- Волтер Вашингтон — перший мер-комісар і мер Вашингтона, округ Колумбія
- Джейсін Пейдж — професійний баскетболіст
- Стівен Карлсон —гравець НФЛ
- Джеймс Паркер Голл — юрист і керівник університету
- Реджинальд Ленна — офіцер американської армії, бізнесмен і філантроп

wikiname: ukwiki

title: Джеймстаунська середня школа (Нью-Йорк)

in_language: uk

wikitext:
{{Школа
|тип = Державна середня школа
|назва = Джеймстаунська середня школа
{{lang-en|Jamestown High School}}
|країна = {{USA}}
|розташування = [[Джеймстаун]], [[Нью-Йорк (штат)]]
|координати = {{Coord|42.09623|-79.23548|type:edu_region:US-NY|display=inline,title}}
|девіз =
|засновано = 1867
|директор = Дейна Вільямс
|класи = 9-12
|мова = [[англійська мова|англійська]]
|сайт = https://www.jpsny.org
}}[[Файл:PostcardJamestownHighJamestownNY19061916.jpg|праворуч|міні|250x250пкс| Одна з ранніх листівок із зображенням школи, приблизно 1906—1916 рр]]
'''Джеймстаунська середня школа''' ({{lang-en|Jamestown High School}}) — державна середня школа, розташована в [[Джеймстаун (Нью-Йорк)|Джеймстауні, Нью-Йорк]], США. Це єдина державна середня школа для старших класів в межах міста Джеймстаун, вона також слугує навчальним закладом для деяких учнів з навколишніх міст Еллікотт, Кіантоне, Басті та Керролл.<ref>{{Cite web|title=ArcGIS Hub|url=https://hub.arcgis.com/datasets/0260e83e4b7d429fad010e5abc3cde4d/explore?location=42.077292,-79.207831,12.74|accessdate=2023-09-15|website=hub.arcgis.com|language=en-us}}</ref>

== Історія ==
Джеймстаунська середня школа була заснована в 1867 році.<ref>{{Cite book
|title=Jamestown |url=https://archive.org/details/jamestown0000croc
|trans-title=Джеймстаун
|last=Crocker
|first=Kathleen
|last2=Currie
|first2=Jane
|year=2004
|publisher=Arcadia Publishing
|pages=[https://archive.org/details/jamestown0000croc/page/97 97]
|language=англійською
|isbn=9780738535159
}}</ref>
У 1933 році Джеймстаунська середня школа вже була переповненою у зв'язку із зростанням міста Джеймстаун. Місто вирішило розширити шкільну будівлю. Під час реконструкції лише половина шкільної будівлі могла використовуватись для навчання. З метою забезпечення навчального процесу в школі запровадили позмінне навчання: половина учнів навчались вранці, інша половина — вдень.<ref>{{Cite web|url=https://thejacksonlist.com/wp-content/uploads/2014/02/20090908-Jackson-List-School-Choice.pdf|title=School Choice in Jamestown and Washington, September 1933.|last=Barrett|first=John Q|date=2009|website=The Jackson List|language=англійською|accessdate=2023-12-09}}</ref> Реконструкція завершилась в 1937 році.<ref>{{Cite web|url=https://livingnewdeal.org/sites/high-school-jamestown-ny/|title=HIGH SCHOOL – JAMESTOWN NY|website=Living New Deal|language=англійською|accessdate=2023-12-09}}</ref>

У 1936 році музичний гурт та оркестр Джеймстаунської середньої школи виграли музичний конкурс класу А Асоціації нью-йоркських шкільних музичних гуртів та оркестрів.<ref>{{Cite news|url=https://timesmachine.nytimes.com/timesmachine/1936/05/10/85350406.pdf|title=Band contests are held.Jamestown High School Wins First Place in State Competition.|date=10 травня 1936|language=англійською|work=New York Times|accessdate=2023-12-09}}</ref>

== Навчання ==
Окрім стандартних предметів з історії, математики, природничих наук та англійської мови, в Джеймстаунській середній школі викладаються предмети, що охоплюють багато різних сфер мистецтва та музики. Школа також пропонує курси на рівні коледжу за програмою ''Advanced Placement Program'' з різноманітних предметів, які дозволяють студентам отримувати університетські кредити — одиниці вимірювання навчального навантаження студента, необхідного для здобуття визначених результатів навчання. Програма ''Advanced Placement Program'' іноді дає високі результати проходження екзаменів ''Advanced Placement''. Заняття в коледжі також проводяться в школі через програму ''College Connections Jamestown Community College''.<ref>{{Cite web|url=https://www.sunyjcc.edu/academics/college-connections/cc-schools|title=CC Schools {{!}} Jamestown Community College|website=www.sunyjcc.edu|language=en|accessdate=2018-04-15|archive-date=2018-04-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20180415190305/https://www.sunyjcc.edu/academics/college-connections/cc-schools|url-status=dead}}</ref> Програма ''College Connections'' пропонує учням середніх шкіл, що беруть участь у програмі, можливість отримати кредити коледжу, пройшовши вибрані курси, які викладаються в Громадському коледжі Джеймстауна, безкоштовно та без необхідності залишати школу.<ref>{{Cite web|url=https://www.sunyjcc.edu/academics/college-connections/|title=College Connections {{!}} sunyjcc.edu|website=www.sunyjcc.edu|language=en|accessdate=2018-04-15}}</ref>

Учні, які є тими, хто входить до 20 % кращих учнів, вступають до Громадського коледжу Джеймстауна безкоштовно.

== Спорт ==
Джеймстаунська середня школа пропонує софтбол, бейсбол, теніс для хлопців, легку атлетику для хлопців і дівчат і гольф навесні; американський футбол, футбол серед хлопців і дівчат, крос серед хлопчиків і дівчат, теніс для дівчат, плавання для дівчат і волейбол для дівчат восени; а також баскетбол для хлопців і дівчат, плавання для хлопців, закриту бігову доріжку для хлопчиків і дівчат, боулінг і боротьба взимку. Хокей не є частиною шкільної спортивної програми, а проводиться місцевою молодіжною хокейною асоціацією в Джеймстауні.

Програма з американського футболу шкільної команди ''Red Raider'' досягла успіху в середині 1990-х років. Команда зіграла з середньою школою Норт-Рокленд: це була перша гра команди на чемпіонат штату в 1993 році. Хоча команда зазнала поразки в цій грі, ''Red Raiders'' продовжувала вигравати титули штату в 1994 і 1995 роках. Джеймстаун не міг вийти на гру за титул штату знову до 2000 року.<ref>{{Cite web |url=http://www.jamestownpublicschools.org/athletics/football/Jamestown_Red_Raiders_Football/History.html |title=Архівована копія |access-date=2023-12-09 |archive-date=2017-08-13 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170813143232/http://www.jamestownpublicschools.org/athletics/football/Jamestown_Red_Raiders_Football/History.html |url-status=dead }}</ref> Восени 2014 року футбольна команда ''Red Raider'' поїхала на чемпіонат ''NYSPHSAA Class AA Championship'' до [[Сірак'юс|Сірак'юсу]], [[Нью-Йорк (штат)|Нью-Йорк]]. «Рейдерс» зіграли з Ньюбургською вільною академією і виграли чемпіонат. Це був їхній перший чемпіонат з 2000 року.

У 2011 році шкільна баскетбольна команда ''Red Raiders'' посіла друге місце в чемпіонаті штату з баскетболу, зрештою поступившись головному гравцю штату — школі Маунт Вернон . У 2014 році баскетбольна програма просунулася до фіналу чемпіонату штату, зазнавши поразки від чартерної середньої школи «Грін Тех».

== Музика, клуби та організації ==
При школі існують такі клуби: мистецький клуб, астрономічний клуб, клуб трансляційних комунікацій, шаховий клуб, клуб навколишнього природного середовища, французький клуб, іспанський клуб, клуб із садівництва та інші клуби.<ref>{{Cite web|title=Extracurricular Activities|url=https://www.jpsny.org/domain/4825|website=Jamestown Public Schools|accessdate=2 жовтня 2019}}</ref>

=== Музика ===
Вивчення музики в державних школах Джеймстауна таке ж давнє, як і сама шкільна система. Наприкінці 1800-х років вчителі використовували фортепіано, гітару та будь-які інші доступні матеріали для навчання музиці. Міс Ебба Ґорасон та її брат Артур створили сьогоднішні шкільні музичні гурти в 1924 році, заснувавши А капела хор, оркестр і музичний гурт.<ref>{{Cite web|title=Visual & Performing Arts / Home|url=https://www.jpsny.org/domain/http%3A%2F%2Fwww.jpsny.org%2Fsite%2Fdefault.aspx%3FDomainID%3D1050|accessdate=2023-09-15|website=www.jpsny.org|language=en|url-status=dead}}</ref>

=== Музичний гурт Джеймстаунської середньої школи ''Red Raider'' ===
Програма сучасного шкільного музичного гурту почалася в 1924 році під керівництвом Артура Ґорансона. З тих пір гурт став одним із головних елементів історії Джеймстауна. Гурт ''Red Raider'' представляв штат Нью-Йорк на Фестивалі штатів у [[Сент-Пітерсберг (Флорида)|Сент-Пітерберзі]], штат [[Флорида]] (1982 та 1988). Гурт також представляв Нью-Йорк на параді до Дня подяки ''Macy's'' (1984, 1989 та 1995). Поїздка на парад ''Macy's'' у 1989 році включала 2 виступи на національному телебаченні в [[Девід Леттерман|шоу Девіда Леттермана]], а в 1995 році вони з'явилися на ''The Today Show'' на каналі [[NBC]]. У 1986 році гурт виступив на Новий рік на параді троянд у [[Пасадіна (Каліфорнія)|Пасадіні]], [[Каліфорнія]]. Концертний гурт виступив на концерті в [[Карнеґі-хол]]і в 1998 році. У 2000 році гурт був названий ''«Grand Champion International»'' на північноамериканському музичному фестивалі в [[Мертл-Біч (Південна Кароліна)|Міртл-Біч]], [[Південна Кароліна]]. Гурт відвідав захід ''FedEx Orange Bowl'' як представники штату Нью-Йорк у 2004 році. Там він посів перше місце в обох категоріях, парадному оркестрі та польовому змаганні, і отримав право виступити на попередній грі. У грудні 2007 року гурт поїхав до [[Орландо]], штат [[Флорида]], і виступив на Цитрусовому параді, що транслювався національному телебаченні, та різдвяному параді у Чарівному Королівстві у парку розваг ''Disney World''. Маршируючий гурт брав участь у параді до Дня Святого Патріка в Нью-Йорку (2010) та Чикаго (2017). У 2012 та 2014 роках гурт відвідав ''Disney World'' для участі в параді електричного світла у Чарівному Королівстві. У грудні 2019 року маршируючий гурт вирушив до ''Disney World'', щоб виступити на передноворічному параді у Чарівному Королівстві.

Маршируючий гурт заробив п'ять титулів чемпіона штату Нью-Йоркської конференції гуртів в 1992 (клас AAA), 2002, 2014, 2015 і 2018 роках.<ref>{{Cite web|title=History – JHS Marching Band|url=https://jhsmarchingband.com/history/|accessdate=2023-09-15|language=en-US}}</ref>

У 2014 році гурт посів перше місце у другому дивізіоні змагань великих шкіл у [[Сірак'юс]], штат [[Нью-Йорк]], зі своїм шоу ''Gold Rush'' і ще раз посів перше місце у 2015 році з шоу ''Lasting Impressions''. Це був перший раз у його історії, коли гурт виграв титули чемпіонату штату два рази поспіль.<ref>{{Cite web|title=Jamestown High School Red Raider Marching Band Wins Back-to-Back State Titles|url=http://www.twcnews.com/nys/jamestown/news/2015/11/2/jhs-red-raider-marching-band-wins-back-to-back-state-titles.html|website=TWC News|accessdate=17 листопада 2015}}</ref>

У 2018 році гурт успішно завершив свій сезон ще однією перемогою у категорії «Велика школа 2» зі своїм шоу ''Canon''. Це вже вп'яте, коли гурт отримав перше місце на конференції гуртів штату Нью-Йорк.<ref>{{Cite web|title=JHS Marching Band Wins State Championship In Syracuse|url=https://www.post-journal.com/news/latest-news/2018/10/615-pm-jhs-marching-band-wins-state-championship-in-syracuse/|website=The Post Journal|accessdate=28 жовтня 2018}}</ref>

== Відомі випускники ==

* [[Роберт Джексон|Роберт Г. Джексон]] — суддя Верховного суду та прокурор Нюрнберзького процесу
* Волтер Вашингтон — перший мер-комісар і мер Вашингтона, округ Колумбія
* Джейсін Пейдж — професійний баскетболіст
* Стівен Карлсон —гравець [[НФЛ]]
* Джеймс Паркер Голл — юрист і керівник університету
* Реджинальд Ленна — офіцер американської армії, бізнесмен і філантроп

== Посилання ==
<references />{{Бібліоінформація}}
[[Категорія:Заклади освіти в США]]
[[Категорія:Навчальні заклади Нью-Йорка]]

title: Джеймстаунська середня школа англ. Jamestown High School

Тип: Державна середня школа

Країна: США

Розташування: Джеймстаун, Нью-Йорк (штат)

Директор: Дейна Вільямс

Мова навчання: англійська


text:
# 16861 Ліповецький
16861 Ліповецький (16861 Lipovetsky) — астероїд головного поясу, відкритий 27 грудня 1997 року.
Тіссеранів параметр щодо Юпітера — 3,382.

title: 16861 Ліповецький

wikitext:
{{Планета
| назва = 16861 Ліповецький
| тип = астероїд
| центр = Сонце
| відкривач = [[Рой Такер]]
| місце відкриття = [[Обсерваторія Ґудрайк-Піґотт]]
| дата відкриття = [[27 грудня]] [[1997]]
| метод відкриття =
| на честь =
| мп_категорія = [[Астероїд головного поясу]]
| альт_назви = '''1997 YZ11''' <br />1999 JR12
| пос_орбіта = <ref name="jpl">{{JPL мале тіло|16861|2014.05.11|2013.11.09}}</ref>
| епоха = [[23 травня]] [[2014]] (2 456 800,5 [[Юліанський день|JD]])
| апоцентр = 2,835356484772 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| перицентр = 2,403348192791 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| велика піввісь = 2,619352338781 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| сер_радіус орбіти =
| ексцентриситет = 0,082464715720
| орбітальний період = 1548,421911178 д
| синодичний період =
| середня швидкість = 0,232494772517 °/д
| середня аномалія = 97,90537778884°
| нахил орбіти = 9,154137527273°
| кутова відстань =
| висх_довгота = 158,9842763536°
| арг_перицентру = 170,3546136037°
| розміри =
| альбедо =
| період обертання =
| стандартна величина = 14,2
| спектр_тип =
}}

'''16861 Ліповецький''' (16861 Lipovetsky) — [[астероїд]] [[пояс астероїдів|головного поясу]], відкритий [[27 грудня]] [[1997]] року.

[[Тіссеранів параметр]] щодо [[Юпітер (планета)|Юпітера]] — 3,382.

== Примітки ==
{{Примітки}}

{{DEFAULTSORT:Ліповецький}}

== Див. також ==
* [[Список астероїдів (16801-16900)]]

== Посилання ==
{{Портал|Астрономія}}

* {{Орбіта МП|16861}}
* [http://www.minorplanetcenter.net/iau/lists/NumberedMPs Інформація про малі планети на сайті minorplanetcenter.net] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140513034022/http://www.minorplanetcenter.net/iau/lists/NumberedMPs |date=13 травня 2014 }}{{ref-en}}

{{Навігація малих планет|(16860) 1997 YT10|(16862) 1997 YM14}}

{{Сонячна система}}
[[Категорія:Астрономічні об'єкти, відкриті 1997]]
[[Категорія:Головний пояс астероїдів]]

title: 16861 Ліповецький

Відкривач: Рой Такер

Місце відкриття: Обсерваторія Ґудрайк-Піґотт

Дата відкриття: 27 грудня 1997

title: Позначення

Категорія малої планети: Астероїд головного поясу

title: Орбітальні характеристики

title: Фізичні характеристики


text:
# Аладашвілі Кахабер Ясонович
Кахабер Ясонович Аладашвілі (груз. კახაბერ ალადაშვილი; нар. 31 грудня 1975) — грузинський футболіст, півзахисник.

## Життєпис
Футбольну кар'єру розпочав у 1990 році в складі клубу «Горда» (Руставі), кольори якого захищав до 1994 року. У 1995 році приєднався до вищолігового українського клубу «Темп» (Шепетівка). Дебютував у складі команди з Хмельницької області 12 травня 1995 року в програному (0:1) домашньому поєдинку 27-о туру вищої ліги проти київського «Динамо». Кахабер вийшов на поле в стартовому складі та відіграв увесь матч. У другій частині сезону 1994/95 років відіграв у «Темпі» 8 матчів, а по завершенні сезону повернувся на батьківщину, де знову став захищати кольори команди з Руставі, яка тепер мала назву «Металургі».
Під час зимової перерви сезону 1996/97 років виїхав до Греції, де виступав за першолігову «Докса» (Драма), по завершенні сезону повернувся в Руставі, де виступав у місцевій команді, яка тепер носила назву «Горда». Взимку 1998 року перейшов до клубу ВІТ Джорджія, кольори якого захищав до 1999 року. У 2000 році знову став гравцем «Горди», в складі якої виступав до 2003 року. Після цього дані про виступи Кахабера на професіональному рівні відсутні. У сезоні 2008/09 років по півроку відіграв у «Олімпі» (Руставі) та «Сіоні» (в обох клубах у грузинському чемпіонаті зіграв по 3 поєдинки). По закінченні цього сезону завершив футбольну кар'єру.

title: Аладашвілі Кахабер Ясонович

wikitext:
{{Otherpersons|Кахабер Аладашвілі (значення){{!}}Кахабер Аладашвілі}}
{{Футболіст
| ім'я              = Кахабер Аладашвілі
| зображення        =
| зображення розмір =
| підпис            =
| повне-ім'я        = Кахабер Ясонович Аладашвілі
| зріст             =
| вага              =
| прізвисько        =
| громадянство      = {{GEO}}
| позиція           = [[півзахисник]]
| поточний-клуб     = ''завершив кар'єру''
| номер             =
| юнацькі-клуби     =
| юнацькі-роки      =
| клуби =
| роки =
| ігри(голи) =
| клубний гравець = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|Клуб}}
{{Футболіст рядок 0|1990—1994|{{Прапорець|GEO|1990}}|[[Металург (Руставі)|«Горда»/«Металургі»]] |103|24}}
{{Футболіст рядок 1|1995|{{Прапорець|UKR}}|[[Темп (Шепетівка)|«Темп» (Ш)]] |8|0}}
{{Футболіст рядок 0|1995—1996|{{Прапорець|GEO|1990}}|[[Металург (Руставі)|«Металург» (Р)]] |37|17}}
{{Футболіст рядок 1|1997|{{Прапорець|GRC}}|«Докса» (Др) |?|?}}
{{Футболіст рядок 0|1997—1998|{{Прапорець|GEO|1990}}|[[Металург (Руставі)|«Горда»]] |39|4}}
{{Футболіст рядок 1|1998—1999|{{Прапорець|GEO|1990}}|[[ВІТ Джорджія]] |19|1}}
{{Футболіст рядок 0|2000—2003|{{Прапорець|GEO|1990}}|[[Металург (Руставі)|«Горда»/«Руставі»]] |95|5}}
{{Футболіст рядок 1|2008|{{Прапорець|GEO}}|[[Металург (Руставі)|«Олімпі» (Р)]] |3|0}}
{{Футболіст рядок 0|2009|{{Прапорець|GEO}}|[[Сіоні (футбольний клуб)|«Сіоні»]] |3|0}}
{{Футболіст кінець}}
| футзал-клуби =
| футзал-роки =
| футзал-ігри(голи) =
| клубний гравець футзал =
| пляжний-клуби =
| пляжний-роки =
| пляжний-ігри(голи) =
| гравець пляжний футбол =
| збірна-команда =
| збірна-роки =
| збірна-ігри(голи) =
| гравець збірної =
| тренер-команда =
| тренер-сезон =
| тренер-місце =
| тренер =
| суддя-громадянство =
| суддя-місто =
| суддя-категорія =
| суддя-професія =
| суддя =
| звання =
| нагороди =
| пк-поновлення =
| збірна-поновлення =
| дата-оновлення =
| вікісховище =
| nocat =
}}
'''Кахабер Ясонович Аладашвілі''' ({{lang-ka|კახაბერ ალადაშვილი}}; {{н}} [[31 грудня]] [[1975]]) — [[Грузія|грузинський]] [[футболіст]], [[півзахисник]].

== Життєпис ==
Футбольну кар'єру розпочав у 1990 році в складі клубу [[Металург (Руставі)|«Горда» (Руставі)]], кольори якого захищав до 1994 року. У 1995 році приєднався до [[Прем'єр-ліга (Україна)|вищолігового]] українського клубу [[Темп (Шепетівка)|«Темп» (Шепетівка)]]. Дебютував у складі команди з [[Хмельницька область|Хмельницької області]] 12 травня 1995 року в програному (0:1) домашньому поєдинку 27-о туру вищої ліги проти київського [[Динамо (Київ)|«Динамо»]]. Кахабер вийшов на поле в стартовому складі та відіграв увесь матч<ref>{{Cite web |url=http://footballfacts.ru/matches/1249050-0-1 |title=«Темп» (Шепетівка) — «Динамо» (Київ) |accessdate=14 лютого 2018 |archive-date=15 листопада 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20171115020545/http://footballfacts.ru/matches/1249050-0-1 }}</ref>. У другій частині сезону 1994/95 років відіграв у «Темпі» 8 матчів, а по завершенні сезону повернувся на батьківщину, де знову став захищати кольори команди з Руставі, яка тепер мала назву «Металургі».

Під час зимової перерви сезону 1996/97 років виїхав до Греції, де виступав за [[Футбольна ліга (Греція)|першолігову]] «Докса» (Драма), по завершенні сезону повернувся в Руставі, де виступав у місцевій команді, яка тепер носила назву «Горда». Взимку 1998 року перейшов до клубу [[ВІТ Джорджія]], кольори якого захищав до 1999 року. У 2000 році знову став гравцем [[Металург (Руставі)|«Горди»]], в складі якої виступав до 2003 року. Після цього дані про виступи Кахабера на професіональному рівні відсутні. У сезоні 2008/09 років по півроку відіграв у «Олімпі» (Руставі) та [[Сіоні (футбольний клуб)|«Сіоні»]] (в обох клубах у грузинському чемпіонаті зіграв по 3 поєдинки). По закінченні цього сезону завершив футбольну кар'єру.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [https://footpass.ffu.ua/players/43440 Статистика виступів на офіційному сайті ФФУ]
* [http://www.upl.ua/people/view/43340 Візіитна картка футболіста на офіційному сайті УПЛ]
* {{allplayers|29}}
* {{ff|435431}}
* [http://ukr-footbal.org.ua/index.php?option=com_content&view=article&id=3064:-1975-&catid=2:2011-11-18-14-04-27&Itemid=27 Профіль гравця] на сайті «УКРАЇНСЬКИЙ ФУТБОЛ (історія та статистика)»

{{ac}}

[[Категорія:Грузинські футболісти]]
[[Категорія:Грузинські футбольні легіонери]]
[[Категорія:Футбольні легіонери в Україні]]
[[Категорія:Футбольні легіонери у Греції]]
[[Категорія:Футболісти «Руставі»]]
[[Категорія:Футболісти «Темпа» (Шепетівка)]]
[[Категорія:Футболісти «ВІТ Джорджії»]]
[[Категорія:Футболісти «Сіоні»]]

title: Особисті дані

Повне ім'я: Кахабер Ясонович Аладашвілі

Народження: 31 грудня 1975 (49 років)

Громадянство: Грузія

Позиція: півзахисник

title: Інформація про клуб

Поточний клуб: завершив кар'єру

title: Професіональні клуби*

Роки: Клуб · І (г)

«Горда»/«Металургі» · 103 · (24)

«Темп» (Ш) · 8 · (0)

«Металург» (Р) · 37 · (17)

«Докса» (Др) · ? · (?)

«Горда» · 39 · (4)

ВІТ Джорджія · 19 · (1)

«Горда»/«Руставі» · 95 · (5)

«Олімпі» (Р) · 3 · (0)

«Сіоні» · 3 · (0)

Професіональні клуби*: * Ігри та голи за професіональні клуби · враховуються лише в національному чемпіонаті.


text:
# Три банани
«Три банани» (рос. Три банана) — радянський мальований мультиплікаційний фільм 1971 року, що був знятий на студії «Союзмультфільм».
Мультфільм знятий за мотивами казкової повісті Зденека Слабкого про пригоди хлопчика на казкових планетах.

## Сюжет
Хлопчик Петрик зустрічає Чарівника, погоджується з його проханням принести три банани і на неробочому зачарованому ліфті, пробивши дах, відлітає в Казку.
Отримавши від Капітана корабля «Мрії» літаючий самокат, хлопчик літає на ньому з планети на планету в пошуках бананів.
Петрик дістає три чарівних банани, виручаючи мешканців різних планет від влади Чорної Дами.

## Виробництво
Як і в мультфільмах «Русалонька», «Синій птах», у фільмі був застосований фотоколаж як технологічне новаторство при виготовленні фонів.

## Видання на відео
У середині 1990-х років мультфільм був випущений на касеті VHS (система PAL) у збірниках кращих радянських мультфільмів Studio PRO Video, студії «Союз-Відео».

title: Три банани

wikitext:
{{Мультфільм
| Українська назва  = Три банана
| Оригінальна назва = {{lang-ru|Три банана}}
| Вид               = [[Мальована анімація]]
| Ролі              = А. Бабаєва, [[Бубнов Степан Кузьмич | С. К. Бубнов]], [[Карташов Ірина Павлівна | І. П. Карташов]], [[Дмитрієва Тамара Миколаївна | Т. М. Дмитрієва]], [[Весник Євген Якович | Є. Я. Весник]], С. Нікифоров
| Художник-постановник = [[Тарасов Володимир Ілліч|В. І. Тарасов]]
| Мультиплікатори   = [[Арсентьєв Віктор Дмитрович | В. Д. Арсентьев]], [[Єпіфанова Фаїна Георгіївна | Ф. Г. Єпіфанова]], [[Зарубін Володимир Іванович | В. І. Зарубін]], [[Комаров Олег Олександрович | О. О. Комаров]], [[Альошина Антоніна Семенівна | А. С. Альошина]],  В. Кушнерьов, [[Мотрук Марія Леонідівна | М. Л. Мотрук]], [[Подгорський Ігор Володимирович | І. В. Подгорський]], [[Рогова Марина Миколаївна | М. М. Рогова]], В.  Харитонова
| Звукооператор     = [[Кутузов Володимир Миколайович|В. М. Кутузов]]
| Тривалість        = 17 хв. 18 с.
| Мова              = російська
| Рік               = [[1971]]
}}
'''«Три банани»''' ({{lang-ru|Три банана}}) — радянський мальований [[Анімація|мультиплікаційний фільм]] [[1971]] року, що був знятий на студії «<nowiki/>[[Союзмультфільм]]<nowiki/>».
Мультфільм знятий за мотивами казкової повісті Зденека Слабкого про пригоди хлопчика на казкових планетах.

== Сюжет ==
Хлопчик Петрик зустрічає Чарівника, погоджується з його проханням принести три банани і на неробочому зачарованому ліфті, пробивши дах, відлітає в Казку.
Отримавши від Капітана корабля «Мрії» літаючий самокат, хлопчик літає на ньому з планети на планету в пошуках бананів.
Петрик дістає три чарівних банани, виручаючи мешканців різних планет від влади Чорної Дами.

== Виробництво ==
Як і в мультфільмах «Русалонька», «Синій птах», у фільмі був застосований [[Колаж|фотоколаж]] як технологічне новаторство при виготовленні фонів<ref>{{cite web |url=http://new.souzmult.ru/about/history/full-article/ |title=Киностудия «Союзмультфильм». Краткий исторический обзор |author=Георгий Бородин |date= |website= |publisher=ФГУП «ТПО «Киностудия «Союзмультфильм» |archiveurl=https://web.archive.org/web/20140421052708/http://new.souzmult.ru/about/history/full-article/ |archivedate=2014-04-21 }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160305111609/http://new.souzmult.ru/about/history/full-article/ |date=2016-03-05 }}</ref>.

== Видання на відео ==
У середині 1990-х років мультфільм був випущений на касеті [[VHS]] (система [[PAL]]) у збірниках кращих радянських мультфільмів Studio PRO Video, студії «Союз-Відео».

== Література ==
* ''Зденек Слабкий. '' [http://www.labirint.ru/books/365799/ Три банана, або Петро на казковій планеті] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180909073657/https://www.labirint.ru/books/365799/ |date=9 вересня 2018 }} / Перекладач: Пархомівська Сусанна, редактор: Е. Новікова. — <abbr title="Москва">М.</abbr>: Самокат, 2012. — 158 с. — (Краща стара книжка). — ISBN 978-5-91759-142-1.

== Примітки ==
{{примітки}}

== Посилання ==
* [http://www.myltik.ru/index.php?topic=db&fe=multview&multid=1271 Три банана — myltik.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180909035645/https://myltik.ru/index.php?topic=db&fe=multview&multid=1271 |date=9 вересня 2018}}

{{Бібліоінформація}}
[[Категорія:Мультфільми за алфавітом]]
[[Категорія:Мультфільми СРСР 1971]]
[[Категорія:Мультфільми студії «Союзмультфільм»]]
[[Категорія:Мультфільми-казки]]
[[Категорія:Мальовані мультфільми]]

title: Три банана ·

Вид: Мальована анімація

Жанр: казка

Режисер: Ботов Михайло Олексійовичd

Сценарист: Жанна Вітензон

Оператор: Михайло Друянd

Композитор: Vladimir Krivtsov і Євген Крилатов

Художник: Тарасов Володимир Іллічd

Кінокомпанія: Союзмультфільм

Мова: російська

Країна: СРСР


text:
# Зе Лукас
Жозе Лукас Гомеш да Сілва (порт. José Lucas Gomes da Silva; 23 березня 2008), відомий як Зе Лукас(порт. Zé Lucas), — бразильський футболіст, опорний півзахисник клубу «Спорт Ресіфі».

## Клубна кар'єра
Зе Лукас народився у Віторія-ді-Санту-Антан, штат Пернамбуку, та приєднався до юнацьких команд «Спорт Ресіфі» у віці восьми років, спочатку граючи за команду з футзалу. Він дебютував у першій команді у віці 16 років 11 січня 2025 року, вийшовши на поле в стартовому складі матча чемпіонату Пернамбукано проти «Афогадос» (1:1), який завершився нічиєю 1:1, коли клуб виставив склад до 20 років.
Після вражаючих результатів у перших трьох матчах року Зе Лукас отримав місце в основному складі та 6 лютого 2025 року продовжив свій контракт до 2028 року.

## Кар'єра у збірній
10 лютого 2025 року Зе Лукаса викликали до збірної Бразилії до 17 років на два товариські матчі проти Еквадору.
У 2025 році у складі збірної Бразилії до 17 років зіграв на чемпіонаті Південної Америки для гравців до 17 років, де провів 5 матчів та був капітаном команди. У фінальному матчі проти господарів турніру збірної Колумбії бразильці здобули перемогу в серії післяматчевих пенальті та виграли турнір, та кваліфікувалися на чемпіонат світу.

## Титули та досягнення
Бразилія U17
- Чемпіонат Південної Америки до 17 років: 2025

title: Зе Лукас

wikitext:
{{Футболіст
| ім'я = Зе Лукас
| зображення =
| підпис =
| місце-народження =
| країна-народження =
| повне-ім'я = Жозе Лукас Гомеш да Сілва
| дата-народження = 23.03.2008
| дата-смерті =
| місце-смерті =
| зріст = 174 см
| вага =
| позиція = [[півзахисник]]
| поточний-клуб = «[[Спорт Ресіфі]]»
| номер = 58
| юнацькі-клуби = «[[Спорт Ресіфі]]»
| юнацькі-роки = 2016–2025
| клубний гравець = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|Клуб}}
{{Футболіст рядок 0|2025– | {{Прапорець|BRA}} | «[[Спорт Ресіфі]]» | 6 |0}}
{{Футболіст кінець}}
| гравець збірної = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|Збірна}}
{{Футболіст рядок 0|2025– | {{Прапорець|BRA}} | [[Юнацька збірна Бразилії з футболу (U-17)|Бразилія (U-17)]] | 5 |0}}
{{Футболіст кінець}}
| пк-поновлення = 12 квітня 2025
| збірна-поновлення = 12 квітня 2025
}}
'''Жозе Лукас Гомеш да Сілва''' ({{lang-pt|José Lucas Gomes da Silva}}; [[23 березня]] [[2008]]), відомий як '''Зе Лукас'''({{Lang-pt|Zé Lucas}}), — бразильський [[футбол]]іст, [[Півзахисник|опорний півзахисник]] клубу [[Спорт Ресіфі|«Спорт Ресіфі»]].

== Клубна кар'єра ==
Зе Лукас народився у [[Виторія-ді-Санту-Антан|Віторія-ді-Санту-Антан]], [[Пернамбуку|штат Пернамбуку]],<ref name="FPF">{{Cite web |url=https://www.fpf-pe.com.br/pt/noticias/view.php?q=11080 |title=Zé Lucas é convocado para Seleção Brasileira Sub-17 |date=10 February 2025 |publisher=[[Federação Pernambucana de Futebol]] |language=pt-BR |trans-title=Zé Lucas is called up to the Brazil national under-17 team |access-date=13 February 2025}}</ref> та приєднався до юнацьких команд [[Спорт Ресіфі|«Спорт Ресіфі]]<nowiki/>» у віці восьми років, спочатку граючи за команду [[Футзал|з футзалу]].<ref>{{Cite web |url=https://ge.globo.com/pe/futebol/times/sport/noticia/2025/02/11/quem-e-ze-lucas-joia-do-sport-com-multa-superior-a-r-50-milhoes-convocado-para-a-selecao-sub-17.ghtml |title=Quem é Zé Lucas, joia do Sport com multa superior a R$ 50 milhões, convocado para a seleção sub-17 |date=11 February 2025 |publisher=[[Grupo Globo|ge]] |language=pt-BR |trans-title=Who is Zé Lucas, Sport's pearl with a release fee higher than R$ 50 million, called up to the national under-17 team |access-date=13 February 2025}}</ref><ref>{{Cite web |url=https://www.esportesdp.com.br/noticias/futebol/sport/2025/02/da-quadra-ao-campo-a-ascensao-de-ze-lucas-no-sport.html |title=Das quadras ao campo: a ascensão de Zé Lucas no Sport até chegar à Seleção Brasileira sub-17 |date=11 February 2025 |publisher=Esportes DP |language=pt-BR |trans-title=From the courts to the field: Zé Lucas' rise at Sport until reaching the Brazil national under-17 team |access-date=13 February 2025}}</ref> Він дебютував у першій команді у віці 16 років 11 січня 2025 року, вийшовши на поле в стартовому складі матча [[Ліга Пернамбукано|чемпіонату Пернамбукано]] проти «Афогадос» (1:1), який завершився нічиєю 1:1, коли клуб виставив склад до 20 років.<ref>{{Cite web |url=https://www.esportesdp.com.br/noticias/futebol/sport/2025/02/promessa-do-sport-ze-lucas-afirma-eu-nunca-imaginei-tudo-isso.html |title=Promessa do Sport, Zé Lucas comenta sobre renovação: 'Eu nunca imaginei tudo isso' |date=7 February 2025 |publisher=Esportes DP |language=pt-BR |trans-title=Sport's prospect, Zé Lucas talks about renewal: 'I never have imagined all of this' |access-date=13 February 2025}}</ref>

Після вражаючих результатів у перших трьох матчах року Зе Лукас отримав місце в основному складі<ref>{{Cite web |url=https://ne45.com.br/2025/01/22/sport-ze-lucas-e-alcado-ao-profissional/ |title=Novo Pedro Lima? Zé Lucas é alçado ao profissional do Sport com contrato até 2027 e gatilhos de renovação |date=22 January 2025 |publisher=NE45 |language=pt-BR |trans-title=New Pedro Lima? Zé Lucas is promoted to the first team of Sport with a contract until 2027 and triggers for renewal |access-date=13 February 2025}}</ref> та 6 лютого 2025 року продовжив свій контракт до 2028 року.<ref>{{Cite web |url=https://sportrecife.com.br/futebol/sport-renova-contrato-de-ze-lucas-ate-2028/ |title=Sport renova contrato de Zé Lucas até 2028 |date=6 February 2023 |publisher=Sport Club do Recife |language=pt-BR |trans-title=Sport renew contract of Zé Lucas until 2028 |access-date=13 February 2025}}</ref>

== Кар'єра у збірній ==
10 лютого 2025 року Зе Лукаса викликали до [[Юнацька збірна Бразилії з футболу (U-17)|збірної Бразилії до 17 років]] на два товариські матчі проти [[Юнацька збірна Еквадору з футболу (U-17)|Еквадору]].<ref>{{Cite web |url=https://sportrecife.com.br/o-clube/ze-lucas-e-convocado-para-a-selecao-brasileira-sub-17/ |title=Zé Lucas é convocado para a Seleção Brasileira Sub-17 |date=10 February 2025 |publisher=Sport Club do Recife |language=pt-BR |trans-title=Zé Lucas is called up to the Brazil national under-17 team |access-date=13 February 2025}}</ref>

У 2025 році у складі [[Юнацька збірна Бразилії з футболу (U-17)|збірної Бразилії до 17 років]] зіграв на [[Юнацький чемпіонат Південної Америки з футболу (U-17)|чемпіонаті Південної Америки для гравців до 17 років]], де провів 5 матчів та був капітаном команди. У фінальному матчі проти господарів турніру [[Юнацька збірна Колумбії з футболу (U-17)|збірної Колумбії]] бразильці здобули перемогу в серії післяматчевих пенальті та виграли турнір,<ref>{{Cite web |url=https://int.soccerway.com/matches/2025/04/13/south-america/sudamericano-u17/colombia-under-17/brazil-under-17/4579844/ |title=Colombia U17 vs. Brazil U17 |date=2025-04-12 |website=Soccerway |language=en}}</ref> та кваліфікувалися на чемпіонат світу.<ref>{{Cite web |url=https://www.cbf.com.br/selecao-brasileira/noticias/selecao-base-masculina/a/brasil-e-campeao-do-sul-americano-sub-17-pela-14-vez |title=Brasil é campeão do Sul-Americano Sub-17 pela 14ª vez |date=12 de abril de 2025 |publisher=CBF |language=portugués |access-date=21 de abril de 2025}}</ref>

== Титули та досягнення ==
'''Бразилія U17'''

* [[Юнацький чемпіонат Південної Америки з футболу (U-17)|Чемпіонат Південної Америки до 17 років]]: 2025

== Посилання ==
{{reflist}}

{{Бібліоінформація}}
{{DEFAULTSORT:Зе Лукас}}
[[Категорія:Футболісти «Спорт Ресіфі»]]

title: Особисті дані

Повне ім'я: Жозе Лукас Гомеш да Сілва

Народження: 23 березня 2008 (17 років)

Громадянство: Бразилія

title: Інформація про клуб

Поточний клуб: «Спорт Ресіфі»

title: Юнацькі клуби

«Спорт Ресіфі»

title: Професіональні клуби*

Роки: Клуб · І (г)

«Спорт Ресіфі» · 6 · (0)

title: Національна збірна**

Роки: Збірна · І (г)

Бразилія (U-17) · 5 · (0)

Національна збірна**: * Ігри та голи за професіональні клуби · враховуються лише в національному чемпіонаті. · Інформацію оновлено 12 квітня 2025.

Національна збірна**: ** Інформацію про ігри та голи за національну збірну · оновлено 12 квітня 2025.


text:
# Швянтої
Швянтої (лит. Šventoji) — курортне селище на заході Литви, на березі Балтійського моря, біля самого гирла однойменної річки. В адміністративному відношенні - частина міста Паланга. Загальна чисельність населення станом на 2012 рік становила 2631 особа.
На північній околиці, там, де закінчується селище, межа Паланги збігається з литовсько-латвійської кордоном. Через Швянтої йде найкоротший шлях з Клайпеди і Паланги в Лієпаю і Вентспілс.
Швянтої є важливим археологічним пам'ятником, оскільки перші артефакти датовані приблизно 3000 р. до н. е. У місті також був знайдений відомий очерет у формі голови лося. Це колишнє рибальське селище, яке зараз перетворене на туристичне місто. Місто завжди намагалося розвинути порт, який иав конкурувати з сусідніми Клайпедою та Лієпаєю.

## Історія
Швянтої позначений на карті Г. Целіюса з 1542 року. Місцеві жителі торгували з сусідами, сюди прибували іноземні купці. Порт Швянтой був серйозним конкурентом інших портів, особливо після того, як англійські купці отримали привілей на відкриття порту, в який могли б заходити великі торгові судна. Протягом багатьох століть тут знаходилося єдине литовське «вікно в Європу», оскільки Мемель (нинішній литовський порт Клайпеда) ще в XIII столітті почав відбудовуватися як північний форпост Східної Пруссії.
У 1685 року селищу Швянтої було дано дозвіл на самостійну торгівлю і розвиток морського промислу, що справило значний вплив на економіку порту.
В 1701 році, під час Північної війни, порт в селищі був зруйнований. І все ж надія на його відновлення ніколи не згасала. Уже в XVIII століттях вносилися різні проекти по його відновленню, але лише в 1923-1925 роках почалися відновлювальні роботи.
З 1919 по 1921 рік (разом з Палангою) входив до складу Латвії. Тоді ж між Литвою і Латвією розгорілася суперечка про приналежність цих територій, в результаті вирішений міжнародною арбітражною комісією, і з 21 березня 1921 року вони були передані Литві згідно з литовсько-латвійським договором.
В 1939-1940 роках, після німецької анексії Клайпеди, велися роботи на південному і північному молах. Але якщо в старі часи курши і жямайти, які проживали тут, використовували гирло однойменної річечки в основному для відстою своїх рибальських човнів, то в умовах першої республіки, коли Клайпеда знову перейшла до Німеччини, Швянтої став єдиними морськими воротами республіки - тут влаштували гавань, почистили і поглибили дно, влаштували причали і проклали дороги (історики зазначають: рибальське  селище, отримавши державне фінансування, почало оживати і розвиватись). Як знакова подія століття відзначили захід у порт першого комерційного вантажного судна, що доставило в Литву необхідні товари, потім це стало звичайним явищем. Але великі судна не могли заходити в порт, так як пісок заносив портові ворота. Однак крапку в цьому розвитку поставила Друга світова війна.
Після Другої світової війни стратегічний розвиток містечка кардинально змінився. Литва отримала в свій склад великий морський порт Клайпеда, неподалік, в Латвії, розвивався зручний порт Лієпая, і тому про Швянтої знову забули. Територія порту належала рибальському господарству «Паюріс». Зате селище придбало культовий курортний статус.
У 1957 році, для вказівки шляху в Швянтойський порт, на території селища був побудований Швянтойський маяк.
З 1972 року Швянтої адміністративно увійшов до складу міста Паланги.

## Пам'ятки
У Швянтої стоїть костел Пресвятої Діви Марії Зірки морів, побудований на початку XXI століття на місці колишньої дерев'яної церкви (1931). Працюють загальноосвітня школа, амбулаторія, пошта, торговий центр. Багато готелів, вілл, будинків відпочинку, кафе і барів. На березі річки (східна частина селища) стоїть занедбана естрада. Влітку у селищі вирує жваве курортне життя.

## Знамениті уродженці
- Миколас Орбакас — артист цирку, колишній чоловік співачки Алли Пугачової, батько Христини Орбакайте.
- Евалдас Кайріс (нар. 1990) — професійний баскетболіст

title: Швянтої

wikitext:
{{НП
}}
'''Швянтої''' ({{Lang-lt|Šventoji}}) — курортне селище на заході [[Литва|Литви]], на березі [[Балтійське море|Балтійського моря]], біля самого гирла однойменної річки. В адміністративному відношенні - частина [[Місто|міста]] [[Паланга]]. Загальна чисельність населення станом на 2012 рік становила 2631 особа.

На північній околиці, там, де закінчується селище, межа Паланги збігається з литовсько-[[Латвія|латвійської]] кордоном. Через Швянтої йде найкоротший шлях з [[Клайпеда|Клайпеди]] і Паланги в [[Лієпая|Лієпаю]] і [[Вентспілс]].

Швянтої є важливим археологічним пам'ятником, оскільки перші артефакти датовані приблизно 3000 р. до н. е. У місті також був знайдений відомий очерет у формі голови лося. Це колишнє [[рибальське селище]], яке зараз перетворене на туристичне місто. Місто завжди намагалося розвинути порт, який иав конкурувати з сусідніми Клайпедою та Лієпаєю.

== Історія ==
[[Файл:Sventoji_kosciol_1.jpg|ліворуч|міні| Костел Пресвятої Діви Марії Зірки морів в Швянтої]]
Швянтої позначений на карті Г. Целіюса з [[1542|1542 року]]. Місцеві жителі торгували з сусідами, сюди прибували іноземні купці. [[Порт]] Швянтой був серйозним конкурентом інших портів, особливо після того, як [[Англія|англійські]] купці отримали привілей на відкриття порту, в який могли б заходити великі торгові судна. Протягом багатьох століть тут знаходилося єдине литовське «вікно в Європу», оскільки [[Клайпеда|Мемель]] (нинішній литовський порт Клайпеда) ще в XIII столітті почав відбудовуватися як північний форпост Східної Пруссії.

У 1685 року селищу Швянтої було дано дозвіл на самостійну торгівлю і розвиток морського промислу, що справило значний вплив на економіку порту.

В 1701 році, під час [[Велика Північна війна|Північної війни]], порт в селищі був зруйнований. І все ж надія на його відновлення ніколи не згасала. Уже в XVIII століттях вносилися різні проекти по його відновленню, але лише в 1923-1925 роках почалися відновлювальні роботи.

З 1919 по 1921 рік (разом з Палангою) входив до складу Латвії. Тоді ж між Литвою і Латвією розгорілася суперечка про приналежність цих територій, в результаті вирішений міжнародною арбітражною комісією, і з 21 березня 1921 року вони були передані Литві згідно з литовсько-латвійським договором. <ref>{{Cite web |url=http://neogeo.lv/?p=10101 |title=Latvijas iegūtās un zaudētās teritorijas, NeoGeolv, November 10, 2011 |accessdate=24 квітня 2021 |archive-date=1 травня 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190501235304/http://neogeo.lv/?p=10101 }}</ref>

В 1939-1940 роках, після [[Німеччина|німецької]] [[Анексія|анексії]] [[Клайпеда|Клайпеди]], велися роботи на південному і північному [[Мол|молах]]. Але якщо в старі часи курши і жямайти, які проживали тут, використовували гирло однойменної річечки в основному для відстою своїх рибальських човнів, то в умовах [[Історія Литви|першої республіки]], коли Клайпеда знову перейшла до Німеччини, Швянтої став єдиними морськими воротами республіки - тут влаштували гавань, почистили і поглибили дно, влаштували причали і проклали дороги (історики зазначають: рибальське  селище, отримавши державне фінансування, почало оживати і розвиватись). Як знакова подія століття відзначили захід у порт першого комерційного вантажного судна, що доставило в Литву необхідні товари, потім це стало звичайним явищем. Але великі судна не могли заходити в порт, так як пісок заносив портові ворота. Однак крапку в цьому розвитку поставила [[Друга світова війна]].

Після Другої світової війни стратегічний розвиток містечка кардинально змінився. Литва отримала в свій склад великий морський порт Клайпеда, неподалік, в Латвії, розвивався зручний порт Лієпая, і тому про Швянтої знову забули. Територія порту належала рибальському господарству «Паюріс». Зате селище придбало культовий курортний статус.

У 1957 році, для вказівки шляху в {{Iw|Швянтойський порт|Швянтойський порт|lt|Šventosios valstybinis jūrų uostas}}, на території селища був побудований Швянтойський маяк.

З 1972 року Швянтої адміністративно увійшов до складу міста Паланги.

== Пам'ятки ==
У Швянтої стоїть костел Пресвятої Діви Марії Зірки морів, побудований на початку [[XXI століття]] на місці колишньої дерев'яної церкви (1931). Працюють загальноосвітня школа, амбулаторія, пошта, торговий центр. Багато готелів, вілл, будинків відпочинку, кафе і барів. На березі річки (східна частина селища) стоїть занедбана естрада. Влітку у селищі вирує жваве курортне життя.

== Знамениті уродженці ==
* [[Миколас Орбакас]] — артист цирку, колишній чоловік співачки [[Пугачова Алла Борисівна|Алли Пугачової]], батько [[Орбакайте Христина Едмундівна|Христини Орбакайте]].
* [[Евалдас Кайріс]] (нар. 1990) — професійний баскетболіст

== Галерея ==
<gallery mode="packed" heights="160">
Файл:La plaĝo en Šventoji 2.jpg||
Файл:Sventoji plaza.jpg||
Файл:Šventoji, Lithuania - panoramio (3).jpg||
Файл:Restoracio en Šventoji 1.JPG||
</gallery>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
** {{cite book | last=Semaška | first=Algimantas | title=Kelionių vadovas po Lietuvą: 1000 lankytinų vietovių norintiems geriau pažinti gimtąjį kraštą | edition=4th | year=2006 | publisher=Algimantas | location=Vilnius | isbn=9986-509-90-4 | pages=497–498|language=lt}}

[[Категорія:Міста Литви]]

title: Країна

Країна: Литва

Адмінодиниця: Palanga City Municipalityd

Висота центру: 0 м

OSM: ↑1022101 ·R (Palanga City Municipality)