text:
# Березівка (Бучанський район)
Березі́вка — село Макарівської селищної громади Бучанського району Київської області. Розташоване за 2,6 км від с. Колонщина. Площа населеного пункту — 210 га, кількість дворів — 160. Населення станом на 01.01.07 р. — 149 осіб. Герб села є промовистим.

## Історія
Легенда свідчить, що свою назву село отримало від того, що знаходилося в оточенні березових лісів.
Згідно з архівними документами, хутір Березівка заснований у 1815 році.[джерело?] Його заселили винятково шляхтою. 310 десятин землі навколо хутора поросли молодим березовим лісом. У XIX столітті Березівка належала до приходу Преображенської церкви села Бузова й рахувалася при Бузівському помісті. Лаврентій Похилевич зазначає, що за іншими документами вона називалася Северинівкою і раніше належала до ясногородської маєтності князів Шуйських. Підтвердження цього знаходимо на мапах XIX століття, де населений пункт зветься «Березівка-Северинівка».
8 листопада 1922 року створили «Березівську трудову хліборобську артіль», почалося будівництво «Березівських ферм».
В 1927 році в Березівці утворилася спілка обробітку землі (СОЗ), першим керівником якої був Іван Васильчук. На базі СОЗ в 1929 році організовано комуну.
16 мешканців полягло на фронтах Німецько-радянської війни. 9 травня 1965 року відкрито пам'ятник героям війни.
В 1995 році ПП «Грінком» збудувало для переселенців із зони ЧАЕС (смт Поліського) 15 будинків. У селі діє АЗС.
Поблизу села Березівка розташований розкішний маєток лідера забороненої в Україні КПУ Петра Симоненка.
В Березівці розташований виставковий центр КиївЕкспоПлаза.
Під час російсько-української війни в 2022 році на трасі Київ-Чоп поблизу села українські воїни влаштували засідку на колону російських загарбників. Спочатку було підбито першу машину, потім останню машину в колоні, а потім вже було знищено решту колони.

## Населення

### Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
| Мова       | Кількість | Відсоток |
| ---------- | --------- | -------- |
| українська | 179       | 96.24%   |
| російська  | 6         | 3.23%    |
| білоруська | 1         | 0.53%    |
| Усього     | 186       | 100%     |

## Галерея
|                                                         |
| Пам'ятник односельчанам, що загинули на війні 1941-1945 |

|                   |
| Ірининська церква |

|                                  |
| Котеджне містечко Нова Березівка |

title: Березівка (Бучанський район)

wikitext:
{{Otheruses|тип=НП|Березівка (значення){{!}}Березівка}}
{{Село України
 | назва           = Березівка
 | область         = [[Київська область]]
 | район           = [[Бучанський район]]
 | рада         = [[Макарівська селищна громада]]
 | код КОАТУУ      = 3222782602
| зображення = Wikiexpedition to Makarivskyi 3764.JPG
| зображення_розмір =
| зображення_підпис = В'їзний знак у колишній Макарівський район у с. Березівка
 | розташування    =
 | mapx            =
 | mapy            =
 | засновано       = [[1798 в Україні|1798]] <ref>{{Cite web |url=http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rdat1=22.01.2015&rf7571=16029 |title=Село Березівка на сайті Верховної Ради України |accessdate=22 січня 2015 |archive-date=11 серпня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180811132833/http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rdat1=22.01.2015&rf7571=16029 }}</ref>
 | населення       = 149 (01.01.07)
 | територія       =
 | ref-територія   =
 | площа           = 5,65
 | ref-площа       =
 | щільність       = 32,92
 | поштовий індекс = 08032
 | телефонний код  = 4578
 | координати      =  {{coord|50|25|45|N|30|0|0|E|scale:30000|display=inline,title}}
   | lat_deg = 50 || lat_min = 25 || lat_sec = 45
   | lon_deg = 30 || lon_min = 0 || lon_sec = 0
 | висота          = 176
 | ref-висота      =
 | водойма         =
 | адреса          = 08032, Київська обл., Бучанський р-н, с.Колонщина, вул. Київська, буд. 16
 | облікова картка = [http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rdat1=22.01.2015&rf7571=16029 село Березівка]
 | прапор          =Berezivka mak prapor.png
 | герб            =Berezivka mak gerb.png
 | відстань о      =
 | ref-відстань о  =
 | відстань р      =
 | ref-відстань р  =
 | станція         =
 | відстань ст     =
 }}

'''Березі́вка''' — [[село]] [[Макарівська селищна громада|Макарівської селищної громади]] [[Бучанський район|Бучанського району]] [[Київська область|Київської області]]. Розташоване за 2,6 км від с. [[Колонщина]]. Площа населеного пункту — 210 га, кількість дворів — 160. Населення станом на 01.01.07 р. — 149 осіб. Герб села є [[промовистий герб|промовистим]].

== Історія ==
Легенда свідчить, що свою назву село отримало від того, що знаходилося в оточенні березових лісів.

Згідно з архівними документами, хутір Березівка заснований у 1815 році.{{джерело}} Його заселили винятково шляхтою. 310 десятин землі навколо хутора поросли молодим березовим лісом. У XIX столітті Березівка належала до приходу Преображенської церкви села Бузова й рахувалася при Бузівському помісті. [[Лаврентій Похилевич]] зазначає, що за іншими документами вона називалася Северинівкою і раніше належала до ясногородської маєтності князів [[Шуйські|Шуйських]]. Підтвердження цього знаходимо на мапах XIX століття, де населений пункт зветься «Березівка-Северинівка».

8 листопада 1922 року створили «Березівську трудову хліборобську артіль», почалося будівництво «Березівських ферм».

В 1927 році в Березівці утворилася спілка обробітку землі (СОЗ), першим керівником якої був Іван Васильчук. На базі СОЗ в 1929 році організовано комуну.

16 мешканців полягло на фронтах Німецько-радянської війни. 9 травня 1965 року відкрито пам'ятник героям війни.

В 1995 році ПП «Грінком» збудувало для переселенців із зони ЧАЕС (смт Поліського) 15 будинків. У селі діє АЗС.

Поблизу села Березівка розташований розкішний маєток лідера забороненої в Україні КПУ [[Симоненко Петро Миколайович|Петра Симоненка]]<ref>[https://www.obozrevatel.com/realty/elitnoe-imenie-i-sobstvennoe-ozero-zhurnalistyi-pokazali-kak-zhivet-simonenko.htm Елітний маєток і власне озеро: журналісти показали, як живе Симоненко] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180515184757/https://www.obozrevatel.com/realty/elitnoe-imenie-i-sobstvennoe-ozero-zhurnalistyi-pokazali-kak-zhivet-simonenko.htm |date=15 травня 2018 }} // Обозреватель, 15 травня 2018 {{ref-ru}}</ref>.

В Березівці розташований виставковий центр [[КиївЕкспоПлаза]]<ref>{{Cite web |url=http://expoplaza.kiev.ua/ |title=Офіційний сайт виставкового центру |accessdate=6 вересня 2019 |archive-date=6 вересня 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190906090050/http://expoplaza.kiev.ua/ }}</ref>.

Під час [[Російське вторгнення в Україну (2022)|російсько-української війни]] в 2022 році на трасі Київ-Чоп поблизу села українські воїни влаштували засідку на колону російських загарбників. Спочатку було підбито першу машину, потім останню машину в колоні, а потім вже було знищено решту колони<ref>{{cite web
 | url = https://texty.org.ua/fragments/106304/zasidka-na-trasi-kyyiv-chop-jak-nyshchyly-kolonu-vorozhoyi-tekhniky-foto/?src=main
 | title = Засідка на трасі Київ-Чоп. Як нищили колону ворожої техніки (фото)
 | publisher = Тексти
 | date = 2022-04-09
}}</ref>.
== Населення ==
=== Мова ===
Розподіл населення за рідною мовою за даними [[Перепис населення України (2001)|перепису 2001 року]]{{UKR-socialdata-mova-2001}}:
{| class="wikitable sortable"
!Мова
!Кількість
!Відсоток
|-
|[[Українська мова|українська]]
|179
|96.24%
|-
|[[Російська мова|російська]]
|6
|3.23%
|-
|[[Білоруська мова|білоруська]]
|1
|0.53%
|- class="sortbottom"
!Усього
|186
|100%
|}

== Галерея ==
{{Gallery
|Назва            =
|ширина           = 250
|розташування     = center
|Файл:Березівка обелиск.JPG|Пам'ятник односельчанам, що загинули на війні 1941-1945
|Файл:Березівка Ірининська.JPG|Ірининська церква
|File:Котеджне містечко Нова Березівка.jpg|Котеджне містечко Нова Березівка
}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Див. також ==
* [[Бої за Макарів]]

== Джерела і посилання ==
{{commonscat|Berezivka, Makarivskyi raion}}
* [[Євген Букет|Букет Є. В.]] Історія українського села. Колонщина. — К., 2008.
* [http://kolonshyna.rada.org.ua/ Офіційна сторінка Колонщинської сільської ради] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200224112716/http://kolonshyna.rada.org.ua/ |date=24 лютого 2020 }}

{{Макарівська селищна громада}}
{{Бучанський район}}

[[Категорія:Села Київської області]]
[[Категорія:Населені пункти України, засновані 1798]]

title: село Березівка

Герб: Прапор

Країна: Україна

Область: Київська область

Район: Бучанський район

Рада: Макарівська селищна громада

Облікова картка: село Березівка

title: Основні дані

Густота населення: 32,92 осіб/км²

title: Географічні дані

title: Місцева влада

title: Карта

Карта: Березівка

title: Мапа

Мапа: Березівка у Вікісховищі


text:
# Нижній Мільгідун
Нижній Мільгіду́н (рос. Нижний Мильгидун) — село у складі Чернишевського району Забайкальського краю, Росія. Входить до складу Мільгідунського сільського поселення.

## Історія
Село було утворено 2013 року шляхом виділення зі складу села Мільгідун.

wikiname: ukwiki

title: Нижній Мільгідун

in_language: uk

wikitext:
{{Населений пункт Росії
 | тип             = село
 | тип_род         = села
 | назва           = Нижній Мільгідун
 | назва ін.       = {{lang-ru|Нижний Мильгидун}}
 | карта розташування1 = Росія Забайкальський край
 | герб            =
 | зображення         =
 | зображення_розмір  =
 | зображення_підпис  =
 | суб'єкт РФ      = [[Забайкальський край]]
 | район           = [[чернишевський район|Чернишевський]]
 | міський округ   =
 | поселення       = [[мільгідунське сільське поселення|Мільгідунське]]
 | код ЗКАТУ       =
 | засноване       = [[2013]] року
 | статус          =
 | поділ           =
 | населення       =
 | поштові індекси =
 | код             =
 | lat=
 | long=
 | lat_dir=N
 | lat_deg= 52
 | lat_min= 39
 | lat_sec= 19
 | lon_dir=E
 | lon_deg= 116
 | lon_min= 55
 | lon_sec= 07
 | висота          =
 | водойма         =
 | станція         =
 | відстань о      =
 | відстань р      =
 | схема           =
 | міста-побратими =
 | день міста      =
 | адреса          =
 | вебсторінка     =
 | мер             =
 }}

'''Нижній Мільгіду́н''' ({{lang-ru|Нижний Мильгидун}}) — [[село]] у складі [[чернишевський район|Чернишевського району]] [[забайкальський край|Забайкальського краю]], [[Росія]]. Входить до складу [[мільгідунське сільське поселення|Мільгідунського сільського поселення]].

== Історія ==
Село було утворено [[2013]] року шляхом виділення зі складу села [[Мільгідун]]{{RUS-ZAB-922-ЗЗК}}.

== Джерела ==
* {{Карта|N-50-126}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://wikimapia.org/#lang=ru&lat=52.655977&lon=116.918221&z=12&show=/41557781/ru/Нижний-Мильгидун На Вікімапії] {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/61CZ2O6Sc?url=http://wikimapia.org/#lang=ru&lat=52.655977&lon=116.918221&z=12&show=/41557781/ru/Нижний-Мильгидун |date=25 серпня 2011 }}

{{zabaikal-kr-geo-stub}}
{{чернишевський район}}

[[Категорія:Населені пункти Чернишевського району]]
[[Категорія:Села Забайкальського краю]]
[[Категорія:Населені пункти Росії, засновані 2013]]

title: село Нижній Мільгідун

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Забайкальський край

Муніципальний район: Чернишевський

Поселення: Мільгідунське

title: Основні дані

Час заснування: 2013 року

Основні дані:
Мапа
· Нижній Мільгідун · Нижній Мільгідун


text:
# Альтідона
Альтідона (італ. Altidona) — муніципалітет в Італії, у регіоні Марке,  провінція Фермо.
Альтідона розташована на відстані близько 175 км на північний схід від Рима, 65 км на південь від Анкони, 9 км на південний схід від Фермо.
Населення — 3381 особа (2014).
Щорічний фестиваль відбувається 8 серпня. Покровитель — святий Киріяк.

## Демографія
Населення за роками:

Станом на 1 січня 2023 року в муніципалітеті офіційно проживало 285 іноземців з 37 країн, серед них 81 громадянин країн Євросоюзу та 14 громадян України.

## Сусідні муніципалітети
- Кампофілоне
- Фермо
- Лапедона
- Педазо

title: Альтідона

wikitext:
{{Комуна Італії
 | назва         = Альтідона
 | місцева_назва = Altidona
 | герб          = <!-- Altidona-Stemma.png -->
 | регіон        = MAR <!-- Лише 3-літерний КОД -->
 | провінція     = FM <!-- Лише 2-літерний КОД -->
 | latd   = 43
 | latm   = 6
 | lats   = 34
 | longd  = 13
 | longm  = 47
 | longs  = 54
 | висота = 224
 | населення     = 3538
 | рік_насел     = 01-01-2023
 | площа         = 12,93
 | густота       = 273,0
 | поштові_індекси  = 63010
 | телефонний_код = 0734
 | код_ISTAT     = 109001
 | покровитель   = San Ciriaco di Roma|San Ciriaco
 | мер           = Giuliana Porrà
 | обраний       = 11-6-2018
 | www           = http://www.tecut2.it/altidona/
}}

'''Альтідона''' ({{lang-it|Altidona}}) — [[муніципалітет]] в [[Італія|Італії]], у регіоні [[Марке]],  [[Фермо (провінція)|провінція Фермо]].

Альтідона розташована на відстані<ref>Фізичні відстані та напрямки розраховані за координатами муніципалітетів</ref> близько 175 км на північний схід від [[Рим|Рима]], 65 км на південь від [[Анкона|Анкони]], 9 км на південний схід від [[Фермо]].

Населення — {{formatnum:3381}} {{МНОЖИНА:3381|особа|особи|осіб}} (2014)<ref name="dem1">{{cite web |url=http://www.demo.istat.it/bil2014/index.html |title=Демографічний баланс 2014 року та населення на 31 грудня |publisher=[[ISTAT]] |accessdate=25 грудня 2014 |archive-date=26 червня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150626150429/http://demo.istat.it/bil2014/index.html }}{{ref-it}}</ref>.
Щорічний фестиваль відбувається 8 серпня. Покровитель — [[святий Киріяк]].

== Демографія ==
{{Демографія/Altidona}}
{{Іноземці в Італії | назва=Альтідона | дата=1 січня 2023 року
 | всього=285 | країн=37 | Укр=14 | ЄС=81 | таблиця= | країна1=[[Албанія|Албанії]]
 | примітка=<ref>{{cite web| url=https://demo.istat.it/app/?i=RCS&l=en
  | title=Resident population by sex, municipality and citizenship | language=англ.
  | trans_title=Постійне населення за статтю, муніципалітетом і громадянством
  | publisher=[[ISTAT]]| accessdate=12 червня 2024}}</ref>
}}

== Сусідні муніципалітети ==

* [[Кампофілоне]]
* [[Фермо]]
* [[Лапедона]]
* [[Педазо]]

== Див. також ==
* [[Список муніципалітетів провінції Фермо]]

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Italy-geo-stub}}
{{Провінція Фермо}}
{{Noimg}}

{{Портали|Географія|Італія}}

[[Категорія:Муніципалітети провінції Фермо]]

title: Альтідона · Altidona

Країна: Італія

Регіон: Марке

Провінція: Фермо

title: Розміщення

Розміщення: Commune

title: Влада

Мер: Giuliana Porrà (11-6-2018)


text:
# Тінео
Тінео (ісп. Tineo, аст. Tinéu) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Астурія. Населення — 11 146 осіб (2009).
Муніципалітет розташований на відстані близько 390 км на північний захід від Мадрида, 46 км на захід від Ов'єдо.
Муніципалітет складається з таких паррокій: Арганса, Барсена-дель-Монастеріо, Боррес, Браньялонга, Бустієльйо, Кальєрас, Серредо, Сесурес, Кольяда, Ель-Барадаль, Ель-Педрегаль, Ель-Родікаль, Фастіас, Хенестаса, Ла-Барка, Ла-Отеда, Ла-Переда, Мерільєс, Міньйо, Муньялен, Нараваль, Навельгас, Ньєрес, Обона, Паррокія-де-Понте, Порсілес, Посон, Релам'єго, Рельянос, Сан-Фелікс, Сан-Факундо, Сан-Фруктуосо, Сан-Мартін-де-Семпроніана, Сангоньєдо, Санта-Еулалія, Сантіанес, Собрадо, Сорріба, Табладо, Паррокія-де-Тінео, Тронседо, Тунья, Вільятресміль, Сардаїн.

## Демографія
Динаміка населення (INE ):

## Галерея зображень
- Розташування муніципалітету
- Тінео
- Муніципальна рада

title: Тінео

wikitext:
{{Муніципалітет Іспанії
 | назва               = Тінео
 | місцева_назва       = {{lang-es|Tineo}}, {{lang-ast|Tinéu}}
 | прапор              = Flag_of_tineo.svg
 | герб                = Escudo de Tineo.svg
 | автономна_спільнота = [[Астурія]]
 | провінція           = [[Астурія]]
 | комарка             = [[Нарсеа (комарка)|Нарсеа]]
 | широта              = 43.333
 | довгота             = -6.417
 | висота              =
 | висота_макс         = Ла-Патана, 1532
 | населення           = 11146
 | рік_насел           = 2009
 | площа               = 540,83
 | густота             = 20,61
 | поштові_індекси     = 33870
 | телефонний_код      =
 | код_INE             = 33073
 | мер                 = Марселіно Маркос Ліндес
 | рік_обрання         =
 | www                 = http://www.tineo.es
}}
'''Тінео''' ({{lang-es|Tineo}}, {{lang-ast|Tinéu}}) — [[муніципалітет]] в [[Іспанія|Іспанії]], у складі автономної спільноти [[Астурія]]. Населення — {{formatnum:11146}} осіб (2009).

Муніципалітет розташований на відстані<ref>Фізичні відстані розраховані за координатами муніципалітетів</ref> близько 390 км на північний захід від [[Мадрид]]а, 46 км на захід від [[Ов'єдо]].

Муніципалітет складається з таких [[паррокія|паррокій]]: Арганса, Барсена-дель-Монастеріо, Боррес, Браньялонга, Бустієльйо, Кальєрас, Серредо, Сесурес, Кольяда, Ель-Барадаль, Ель-Педрегаль, Ель-Родікаль, Фастіас, Хенестаса, Ла-Барка, Ла-Отеда, Ла-Переда, Мерільєс, Міньйо, Муньялен, Нараваль, Навельгас, Ньєрес, Обона, Паррокія-де-Понте, Порсілес, Посон, Релам'єго, Рельянос, Сан-Фелікс, Сан-Факундо, Сан-Фруктуосо, Сан-Мартін-де-Семпроніана, Сангоньєдо, Санта-Еулалія, Сантіанес, Собрадо, Сорріба, Табладо, Паррокія-де-Тінео, Тронседо, Тунья, Вільятресміль, Сардаїн.

== Демографія ==
{{Демографія/ESP/Tineo}}

== Галерея зображень ==
<gallery>
Файл:Tineu Asturies map.svg|Розташування муніципалітету
Файл:Tineo.JPG|Тінео
Файл:Ayuntamiento de Tineo.JPG|Муніципальна рада
</gallery>

<!--
<gallery>
Файл:Palacio de los García Tineo.JPG|Palacio de los García en Tineo
Файл:Tineo - discurso general riego.JPG|Parada del Alsa y balcón desde el que el general Rafael de Riego dirigió su célebre discurso el 4 de octubre de 1820
Файл:castillodetineo.jpg|Antiguo castillo de Tineo derrumbado en 1912
Файл:Parque eólico picu el gallo Tineo.JPG|Parque eólico Picu'l Gayu (Tineo)
Файл:Museo de arte sacro de Tineo.JPG|Entrada a la iglesia que alberga el museo de Arte Sacro de Tineo
Файл:Palacio de Cabo del ríol de Tuña.JPG|Palacio del Cabo el Río
Файл:Carbayón de Valentín.JPG|Carbayón de Valentín
Файл:Ponte de Carral.JPG|Puente de Carral
Файл:Museo del oro de Asturias.JPG|Museo del oro de Asturias
</gallery>
-->

== Примітки ==
{{Портал|Іспанія}}
{{reflist}}

{{Бібліоінформація}}

{{Муніципалітети Астурії}}
{{Spain-geo-stub}}

[[Категорія:Муніципалітети Астурії]]

title: Тінео · ісп. Tineo, аст. Tinéu

· Герб: · Прапор

title: Муніципалітет

Країна: Іспанія

Автономна спільнота: Астурія

Провінція: Астурія

Комарка: Нарсеа

title: Розташування

Розташування: Муніципалітет

title: Влада

Мер: Марселіно Маркос Ліндес

Влада: Офіційна сторінка


text:
# Платон I
Платон I (грец. Πλάτων; *д/н — †до 140 до н. е.) — цар Греко-Бактрійської держави у 145 до н. е.—140 до н. е. роках.

## Життєпис
Походив з династії Євкратидів. Син Євкратида I, царя Греко-Бактрії. Про цього володаря замало відомостей. Близько 166—164 років до н. е. був намісником Бактрії під час війни батька з Мітрідатом I, царем Парфії.
Більш відомий за своїми монетами. На думку низки дослідників саме Платон був тим царевичем, хто повалив 145 року до н. е. свого батька, а потім боровся з іншим братом — Євкратидом II. Як доказ посилаються на зображення колісниці на монетах Платона I, яким було протягнуто мертвого Євкратида I.
Втім є версія, що саме Платон I виступив проти батьковбивці Євкратида II, якого повалив між 144 та 140 роками до н. е. Але можливо також, що Платон I був правителем півдня Греко-Бактрії та царем Паропамісадів. Разом з тим, більшість дослідників сходяться, що саме Платон I захопив й зруйнував столицю Євкратидію. Втім ймовірно володарював не досить довго, напевне було повалено іншим братом — Геліоклом I.

title: Платон I

wikitext:
{{Правитель:Король
| ім'я             = Платон I
| титулатура       =
| титул            = [[Греко-бактрійські царі|Греко-Бактрійський цар]]
| зображення       = Coin of Plato of Bactria.jpg
| правління        = [[145 до н. е.]]—[[140 до н. е.]]
| коронація        =
| інші титули      =
| хрещення         =
| дата народження  = невідомо
| місце народження =
| дата смерті      = до [[140 до н. е.]]
| місце смерті     =
| місце поховання  =
| попередник       =
| наступник        =
| дружина          =
| діти             =
| династія         = [[Євкратиди]]
| батько           = [[Євкратид I]]
| мати             =
| герб             =
}}

'''Платон I''' ({{lang-gr|Πλάτων}}; *д/н — †до [[140 до н. е.]]) — [[цар]] [[Греко-Бактрійське царство|Греко-Бактрійської держави]] у [[145 до н. е.]]—[[140 до н. е.]] роках.

== Життєпис ==
Походив з династії Євкратидів. Син [[Євкратид I|Євкратида I]], царя Греко-Бактрії. Про цього володаря замало відомостей. Близько 166—164 років до н. е. був намісником Бактрії під час війни батька з Мітрідатом I, царем Парфії.

Більш відомий за своїми монетами. На думку низки дослідників саме Платон був тим царевичем, хто повалив 145 року до н. е. свого батька, а потім боровся з іншим братом — [[Євкратид II|Євкратидом II]]. Як доказ посилаються на зображення колісниці на монетах Платона I, яким було протягнуто мертвого Євкратида I.

Втім є версія, що саме Платон I виступив проти батьковбивці Євкратида II, якого повалив між 144 та 140 роками до н. е. Але можливо також, що Платон I був правителем півдня Греко-Бактрії та царем Паропамісадів. Разом з тим, більшість дослідників сходяться, що саме Платон I захопив й зруйнував столицю Євкратидію. Втім ймовірно володарював не досить довго, напевне було повалено іншим братом — [[Геліокл I|Геліоклом I]].

== Джерела ==
* William W. Tarn: The Greeks in Bactria and India. 2. Auflage. Cambridge University Press, Cambridge 1951, S. 209—210.
* Thomas McEvilley. The Shape of Ancient Thought. Comparative studies in Greek and Indian Philosophies, 2002. ISBN 1-58115-203-5

[[Категорія:Греко-бактрійські царі]]
[[Категорія:Персоналії II століття до н. е.]]
[[Категорія:Євкратіди]]

title: Платон I

title: Біографічні дані

Народження: невідомо · Греко-Бактрійське царство

Смерть: до 140 до н. е.

Династія: Євкратиди

Батько: Євкратид I


text:
# Ісаєв (кратер)
Кратер Ісаєв (лат. Isaev) — великий метеоритний кратер у північно-західній частині гігантського кратера Гагарін на зворотному боці Місяця. Назву присвоєно в честь радянського інженера, конструктора корегуюче-гальмівних установок двигуна радянських космічних кораблів — Олексія Михайловича Ісаєва (1908—1971). Назва затверджена Міжнародним астрономічним союзом у 1976 році. Утворення кратера належить до нектарського періоду.

## Опис кратера
Найближчими сусідами кратера є кратер Деннінг на заході; кратер Марконі на півночі-північному заході; кратер Бейєрінк на північному сході; кратер Граве на сході; кратер Косберг на південному сході; кратер Андронов на півдні-південному заході; кратер Леві-Чивіта на південному заході; і кратер Пірке на заході-південному заході. Селенографічні координати центру кратера 17°34′ пд. ш. 147°29′ сх. д. / 17.57° пд. ш. 147.49° сх. д., діаметр 94,1 км, глибина 2,8 км.
Кратер Ісаєв має циркулярну форму злегка викривлену в західній частині внаслідок сусідніх імпактів, істотно зруйнований. Вал згладжений, відзначений безліччю дрібних кратерів. У південній частині внутрішній схил валу перекритий сателітним кратером Ісаєв N (див. нижче), західна частина внутрішнього схилу прорізана ланцюжком кратерів. Висота валу над навколишньою місцевістю досягає 1420 м, об'єм кратера становить 7 778 км3. Дно чаші порівняно рівне, більшу частину його займає область з низьким альбедо, яке затоплене базальтовою лавою. Це нехарактерно для зворотної сторони Місяця, де товщина місячної кори значно більша ніж на видимій стороні. У східній частині чаші знаходиться примітний невеликий кратер.

## Сателітні кратери
| Ісаєв | Координати                                                  | Діаметр, км |
| ----- | ----------------------------------------------------------- | ----------- |
| N     | 18°41′ пд. ш. 147°15′ сх. д. / 18.68° пд. ш. 147.25° сх. д. | 22,4        |

title: Ісаєв (кратер)

wikitext:
{{Otheruses|Ісаєв}}
{{Кратер
|Назва              = Ісаєв
|Національна назва = la/Isaev
|Зображення         = Isaev LROC.jpg
|Підпис            = Фото зонда [[Lunar Reconnaissance Orbiter]]
|Координати         = 17.57/S/147.49/E
|CoordScale        =
|Країни             =
|Регіони           =
|Небесне тіло       = Місяць
|Висота             =
|Довжина            =
|Ширина             =
|Площа              =
|Об'єм              =
|Тип                =
|Найбільша глибина  = 2827
|Середня глибина    =
|Епонім             =
|Назву затверджено  =
}}

'''Кратер Ісаєв''' ({{Lang-la|Isaev}}) — великий [[метеоритний кратер]] у північно-західній частині гігантського [[Гагарін (місячний кратер)|кратера Гагарін]] на [[Зворотний бік Місяця|зворотному боці]] [[Місяць (супутник)|Місяця]]. Назву присвоєно в честь радянського інженера, конструктора корегуюче-гальмівних установок двигуна радянських космічних кораблів — Олексія Михайловича Ісаєва (1908—1971). Назва затверджена [[Міжнародний астрономічний союз|Міжнародним астрономічним союзом]] у [[1976]] році. Утворення кратера належить до [[Нектарський період|нектарського періоду]]<ref>{{Cite web |url=http://apollo.sese.asu.edu/LIW/20080729.html |title=Isaev Crater, A Mare Puddle on the Lunar Farside |accessdate=6 серпня 2018 |archive-date=6 серпня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180806180614/http://apollo.sese.asu.edu/LIW/20080729.html }}</ref>.

== Опис кратера ==
[[Файл:Isaev crater AS17-M-1567.jpg|ліворуч|міні|310x310px|Знімок кратера з борту [[Аполлон-17|Аполлона-17]] (північ внизу).]]
Найближчими сусідами кратера є кратер Деннінг на заході; кратер Марконі на півночі-північному заході; кратер Бейєрінк на північному сході; кратер Граве на сході; кратер Косберг на південному сході; кратер Андронов на півдні-південному заході; кратер Леві-Чивіта на південному заході; і кратер Пірке на заході-південному заході<ref>{{Cite web |url=http://planetarynames.wr.usgs.gov/images/Lunar/lac_102_lo.pdf |title=Кратер Исаев на карте LAC-102. |accessdate=6 серпня 2018 |archive-date=9 лютого 2012 |archive-url=https://www.webcitation.org/65KSFCem3?url=http://planetarynames.wr.usgs.gov/images/Lunar/lac_102_lo.pdf }}</ref>. [[Селенографічні координати]] центру кратера {{Coord|17.57|S|147.49|E|globe:Moon}}, діаметр 94,1 км<ref name="IAU">{{Cite web |url=http://planetarynames.wr.usgs.gov/Feature/2724 |title=Справочник Международного Астрономического Союза |accessdate=6 серпня 2018 |archive-date=6 серпня 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180806210750/https://planetarynames.wr.usgs.gov/Feature/2724 }}</ref>, глибина 2,8 км.

Кратер Ісаєв має циркулярну форму злегка викривлену в західній частині внаслідок сусідніх [[Зіткнення космічних тіл|імпактів]], істотно зруйнований. [[Вал (кратер)|Вал]] згладжений, відзначений безліччю дрібних кратерів. У південній частині внутрішній схил валу перекритий сателітним кратером Ісаєв N (див. нижче), західна частина внутрішнього схилу прорізана ланцюжком кратерів. [[Висота (географія)|Висота]] валу над навколишньою місцевістю досягає 1420 м, об'єм кратера становить 7 778 км3. Дно чаші порівняно рівне, більшу частину його займає область з низьким [[альбедо]], яке затоплене [[базальт]]овою [[Лава|лавою]]. Це нехарактерно для зворотної сторони Місяця, де товщина місячної кори значно більша ніж на видимій стороні. У східній частині чаші знаходиться примітний невеликий кратер.
[[Файл:Far side 102A.jpg|міні|301x301пкс|Розташування кратера Ісаєв, на північному заході внутрішнього боку кратера Гагаріна]]

== Сателітні кратери ==
[[Файл:Isaev sattelite craters map.jpg|ліворуч|міні|148x148px|Фрагмент карти LAC-102.]]
{| align="center" class="wikitable" style="margin-bottom: 58px;"
!Ісаєв
! class="unsortable" |Координати
!Діаметр, км
|-
|N
|{{Coord|18.68|S|147.25|E|globe:moon|name=Исаев N}}
|22,4
|}

== Див. також ==
* [[Список кратерів на Місяці]]
* [[Місячний кратер]]
* [[Морфологічний каталог кратерів Місяця]]
* [[Планетна номенклатура]]
* [[Селенографія]]
* [[Пізнє важке бомбардування]]

== Примітки ==
{{примітки}}

== Посилання ==
* [http://www.lpi.usra.edu/resources/lunar_orbiter/bin/srch_nam.shtml?Isaev%7C0 Цифровий фотографічний атлас Місяця.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201127012544/https://www.lpi.usra.edu/resources/lunar_orbiter/bin/srch_nam.shtml?Isaev%7C0 |date=27 листопада 2020 }}
* [http://www.lpi.usra.edu/resources/mapcatalog/LTO/lto102b2_1/ Фототопографічна карта околиць кратера.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20100626031422/http://www.lpi.usra.edu/resources/mapcatalog/LTO/lto102b2_1/ |date=26 червня 2010 }}
* [http://the-moon.wikispaces.com/Isaev Опис кратера на сайті The Moon-Wiki.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180531115733/http://the-moon.wikispaces.com/ISAEV |date=31 травня 2018 }}
* [http://planet4589.org/astro/lunar/RP-1097.pdf Andersson, L. E., and E. A. Whitaker, NASA Catalogue of Lunar Nomenclature, NASA Reference Publication 1097, October 1982.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20141006125838/http://planet4589.org/astro/lunar/RP-1097.pdf |date=6 жовтня 2014 }}

[[Категорія:Кратери Місяця]]
[[Категорія:Кратери за алфавітом]]

Небесне тіло: Місяць

Епонім: Ісаєв Олексій Михайлович


text:
# Плесо (Шенкурський район)
Плесо (рос. Плёсо) — селище в Шенкурському районі Архангельської області Російської Федерації.
Населення становить 206 осіб. Входить до складу муніципального утворення Ровдинське муніципальне утворення.

## Історія
Від 1937 року належить до Архангельської області.
Від 2004 року належить до муніципального утворення Ровдинське муніципальне утворення.

## Населення
1. Н/Д[2]

title: Плесо (Шенкурський район)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[селище]]
|тип_род         = селища
|назва           = Плесо
|назва ін.       = Плёсо
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Архангельська область]]
|район           = [[Шенкурський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Ровдинське муніципальне утворення]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{збільшення}} 206
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Архангельська область
}}
'''Плесо''' ({{lang-ru|Плёсо}}) — [[селище]] в [[Шенкурський район|Шенкурському районі]] [[Архангельська область|Архангельської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 206 осіб. Входить до складу муніципального утворення [[Ровдинське муніципальне утворення]].

== Історія ==

Від 1937 року належить до Архангельської області.

Від 2004 року належить до муніципального утворення Ровдинське муніципальне утворення<ref>{{Cite web |url=http://docs.cntd.ru/document/962010293 |title=Областной закон от 23 сентября 2004 года N 258-внеоч.-ОЗ «О статусе и границах муниципальных образований Архангельской области» |access-date=2018-10-05 |archive-date=2018-10-05 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181005194711/http://docs.cntd.ru/document/962010293 |deadlink=no }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Плёсо (Шенкурский район) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Шенкурський район}}
{{Arkhangelsk-obl-stub}}

[[Категорія:Населені пункти Шенкурського району]]

title: селище Плесо

Суб'єкт Російської Федерації: Архангельська область

Муніципальний район: Шенкурський район

Поселення: Ровдинське муніципальне утворення

title: Основні дані

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Плесо · Плесо


text:
# Перехід церковних громад до ПЦУ
Перехід церковних громад до ПЦУ — процес переходу парафій УПЦ московського патріархату до Православної церкви України, який почався після Об'єднавчого собору українських православних церков 15 грудня 2018 року, і створення в його результаті Православної церкви України (ПЦУ).
Від 15 грудня 2018 року 1925 релігійних громад та монастирів заявили про перехід з УПЦ (МП) до ПЦУ (станом на 13 серпня 2025 року).

## Юридичний складник
Зміна церковної юрисдикції здійснюється згідно з ч. 2. ст. 8 Закону України «Про свободу совісті та релігійні організації», де зазначено:
|  | Держава визнає право релігійної громади на її підлеглість у канонічних і організаційних питаннях будь-яким діючим в Україні та за її межами релігійним центрам (управлінням) і вільну зміну цієї підлеглості. |

17 січня 2019 року у ВРУ був проголосований за основу і в цілому законопроєкт № 4128-Д щодо зміни релігійними громадами підлеглості. За це рішення проголосували 229 парламентарів. 28 січня 2019 року Президент України Петро Порошенко підписав цей законопроєкт. 31 січня 2019 року закон набув чинності.
Відповідно до цього закону, релігійні громади мають можливість змінювати свою церковну юрисдикцію на користь будь-якої іншої релігійної організації України у випадку прийняття на парафіяльних зборах не менше ніж двома третинами голосів рішення про такий перехід, затвердженого підписами членів релігійної громади. Частина громади, не згодна з рішенням більшості, має право на створення нової релігійної громади та укладання договору про порядок користування тим самим майном або культовою будівлею з її власником. Аби зареєструвати релігійну громаду, її члени повинні подати статут нової громади, копію рішення про її утворення, її найменування, обрання керівних органів, копію документа про право власності чи користування приміщенням та протокол загальних зборів, на яких було прийняте рішення про створення цієї релігійної громади. Сама процедура зміни юрисдикції (місце проведення зборів, процедура голосування та підрахунку голосів) в ухваленому законі не визначена. За прийнятим законом під час процесу переходу громади заборонено здійснювати будь-які дії, які можуть стати причиною відчуження майна релігійної організації (продаж, обмін, застава, безоплатна передача).
18 січня 2019 року проросійські народні депутати від «Опозиційного блоку» Вадим Новинський, Олександр Долженков, Василь Німченко та ще 44 нардепи скерували КС подання щодо відповідності Конституції (конституційності) закону «Про внесення змін до деяких законів України щодо підлеглості релігійних організацій та процедури державної реєстрації релігійних організацій зі статусом юридичної особи». 19 березня Велика палата КС розглянула це питання і Конституційний Суд відмовив у відкритті провадження щодо конституційності закону щодо підлеглості й реєстрації релігійних організацій.
10 червня 2020 року Державний департамент США опублікував доповідь, у якій зазначив, що «Представники УПЦ МП заявили, але не надали доказів того, що ПЦУ здійснювала „рейдерські атаки“».
У грудні 2020 року професор Олександр Саган назвав Вадима Новинського головним агентом впливу на духовному фронті в Україні. За його словами, Новінський доплачує гроші священникам УПЦ МП, аби ті не переходили в ПЦУ. Громади, які переходять із МП, часто роблять це без священників, яким зазвичай платять за відмову від переходу. Наприклад, олігарх Вадим Новинський не приховує, що фінансує РПЦ в Україні.
УПЦ МП вдається до послуг відомої в Україні провокаторки Вікторії Кохановської, яка створює провокативні відео з парафій, що вирішили перейти до ПЦУ, виставляючи членів громад недолугими безбожниками. У 2016 році Кохановську було виключено зі складу Консультативної ради при прокуратурі Хмельницької області за лобіювання особистих інтересів, інтересів третіх осіб.
За результатами засідання Великої Палати Верховного Суду з розгляду справи № 910/10011/19 щодо законності зміни релігійною громадою с. Сутківці, Хмельницької області свого підпорядкування було ухвалене рішення про її законність. Це перше рішення найвищої судової інстанції України щодо можливості переходу громади з УПЦ МП до ПЦУ, яке має застосовуватись судами нижчих інстанцій у таких справах.

## Динаміка переходу парафій
Від початку російсько-української війни і до Об'єднавчого собору від УПЦ (МП) до УПЦ КП перейшли 62 громади: 23 у 2014, 22 у 2015, 5 у 2016, 10 у 2017 і 2 у 2018 роках (див. Перехід церковних громад до УПЦ КП).
З 15 грудня 2018 року чисельно за місяцями перехід парафій до ПЦУ виглядає так:
| 1  | Період        | Кількість парафій, що покинули УПЦ (МП) | Загалом |
| -- | ------------- | --------------------------------------- | ------- |
| 1  | Грудень 2018  | 35                                      | 35      |
| 2  | Січень 2019   | 152                                     | 187     |
| 3  | Лютий 2019    | 234                                     | 421     |
| 4  | Березень 2019 | 93                                      | 514     |
| 5  | Квітень 2019  | 14                                      | 528     |
| 6  | Травень 2019  | 1                                       | 529     |
| 7  | Червень 2019  | 7                                       | 536     |
| 8  | Липень 2019   | 1                                       | 537     |
| 9  | Серпень 2019  | 3                                       | 540     |
| 10 | Вересень 2019 | 4                                       | 544     |
| 11 | Листопад 2019 | 1                                       | 545     |
| 12 | Грудень 2019  | 2                                       | 547     |
| 13 | Січень 2020   | 1                                       | 548     |
| 14 | Лютий 2020    | 1                                       | 549     |
| 15 | Липень 2020   | 1                                       | 550     |
| 16 | Серпень 2020  | 1                                       | 551     |
| 17 | Жовтень 2020  | 1                                       | 552     |
| 18 | Лютий 2021    | 1                                       | 553     |
| 19 | Березень 2021 | 5                                       | 558     |
| 20 | Травень 2021  | 2                                       | 560     |
| 21 | Жовтень 2021  | 3                                       | 563     |
| 22 | Лютий 2022    | 1                                       | 564     |
| 23 | Березень 2022 | 54                                      | 617     |
| 24 | Квітень 2022  | 104                                     | 721     |
| 25 | Травень 2022  | 229                                     | 950     |
| 26 | Червень 2022  | 104                                     | 1054    |
| 27 | Липень 2022   | 55                                      | 1109    |
| 28 | Серпень 2022  | 30                                      | 1139    |
| 29 | Вересень 2022 | 14                                      | 1153    |
| 30 | Жовтень 2022  | 15                                      | 1168    |
| 31 | Листопад 2022 | 19                                      | 1187    |
| 32 | Грудень 2022  | 17                                      | 1204    |
| 33 | Січень 2023   | 19                                      | 1223    |
| 34 | Лютий 2023    | 31                                      | 1254    |
| 35 | Березень 2023 | 26                                      | 1280    |
| 36 | Квітень 2023  | 95                                      | 1375    |
| 37 | Травень 2023  | 79                                      | 1454    |
| 38 | Червень 2023  | 53                                      | 1507    |
| 39 | Липень 2023   | 28                                      | 1535    |
| 40 | Серпень 2023  | 33                                      | 1568    |
| 41 | Вересень 2023 | 16                                      | 1584    |
| 42 | Жовтень 2023  | 34                                      | 1618    |
| 43 | Листопад 2023 | 31                                      | 1649    |
| 44 | Грудень 2023  | 15                                      | 1664    |
| 45 | Січень 2024   | 16                                      | 1680    |
| 46 | Лютий 2024    | 32                                      | 1712    |
| 47 | Березень 2024 | 23                                      | 1731    |
| 48 | Квітень 2024  | 20                                      | 1753    |
| 49 | Травень 2024  | 14                                      | 1767    |
| 50 | Червень 2024  | 10                                      | 1777    |
| 51 | Липень 2024   | 10                                      | 1787    |
| 52 | Серпень 2024  | 12                                      | 1799    |
| 53 | Вересень 2024 | 13                                      | 1812    |
| 54 | Жовтень 2024  | 11                                      | 1823    |
| 55 | Листопад 2024 | 8                                       | 1831    |
| 56 | Грудень 2024  | 4                                       | 1835    |
| 57 | Січень 2025   | 12                                      | 1847    |
| 58 | Лютий 2025    | 22                                      | 1869    |
| 59 | Березень 2025 | 22                                      | 1891    |
| 60 | Квітень 2025  | 7                                       | 1898    |
| 61 | Травень 2025  | 11                                      | 1909    |
| 62 | Червень 2025  | 8                                       | 1917    |
| 63 | Липень 2025   | 5                                       | 1922    |
| 64 | Серпень 2025  | 3                                       | 1925    |

Чисельно за областями перехід парафій виглядає так (кількість парафій УПЦ МП згідно зі «Зведеною таблицею щодо переліку релігійних організацій, які підпадають під дію частини 7 статті 12 Закону України „Про свободу совісті та релігійні організації“»):
| № п/п                    | Область                     | Парафій УПЦ МП     | Перейшли до ПЦУ | Перейшли до ПЦУ |
| № п/п                    | Область                     | Парафій УПЦ МП     | Кількість       | %               |
| ------------------------ | --------------------------- | ------------------ | --------------- | --------------- |
| 1                        | Вінницька                   | 943                | 222             | 23,54           |
| 2                        | Волинська                   | 671                | 224             | 33,38           |
| 3                        | Дніпропетровська            | 643                | 26              | 4,04            |
| 4                        | Донецька                    | 740 (474)          | 1               | 0,21            |
| 5                        | Житомирська                 | 687                | 201             | 29,26           |
| 6                        | Закарпатська                | 626                | 21              | 3,35            |
| 7                        | Запорізька                  | 371                | 1               | 0,27            |
| 8                        | Івано-Франківська           | 32                 | 17              | 53,13           |
| 9                        | Київська                    | 658                | 261             | 39,67           |
| 10                       | Кіровоградська              | 308                | 20              | 6,49            |
| 11                       | Луганська                   | 423 (179)          | 0               | 0               |
| 12                       | Львівська                   | 74                 | 41              | 55,41           |
| 13                       | Миколаївська                | 286                | 10              | 3,5             |
| 14                       | Одеська                     | 613                | 15              | 2,45            |
| 15                       | Полтавська                  | 487                | 33              | 6,78            |
| 16                       | Рівненська                  | 568                | 115             | 20,25           |
| 17                       | Сумська                     | 393                | 14              | 3,56            |
| 18                       | Тернопільська               | 116                | 44              | 37,93           |
| 19                       | Харківська                  | 370                | 9               | 2,43            |
| 20                       | Херсонська                  | 371                | 9               | 2,43            |
| 21                       | Хмельницька                 | 998                | 402             | 40,28           |
| 22                       | Черкаська                   | 461                | 112             | 24,3            |
| 23                       | Чернівецька                 | 305                | 82              | 26,89           |
| 24                       | Чернігівська                | 566                | 55              | 9,72            |
| 25                       | Київ                        | 268                | 9               | 3,36            |
| 26                       | Севастопольська міська рада | 63*                | 0               | 0               |
| 27                       | Автономна Республіка Крим   | 535* / близько 300 | 0               | 0               |
|                          | Всього:                     | 12576 (11468)      | 1925            | 15,31 (16,79)   |
| * — станом на 01.01.2016 |                             |                    |                 |                 |

## Протидія переходам
За словами предстоятеля ПЦУ Епіфанія, практично проти кожної громади, котра долучилася до ПЦУ, є судові позови з боку РПЦ.
У селі Смолява (Волинська область) громада збирала підписи за перехід до ПЦУ, та місцевий відібрав ці підписи.
У селі Жидичин поблизу Луцька, священник УПЦ МП Володимир Гелета проти ночі 23 лютого 2019 року почав стрілянину у бік парафіян, що перебували біля храму.
У селі Бережонка (Чернівецька область) під час зборів парафії виник конфлікт між священником церкви Іоанна Богослова отцем Миколою і благочинним Вижницького району Іллею Книгницьким. Отець Микола звинуватив благочинного в тому, що він навмисне підбурює людей і є розкольником. Пізніше він вдарив Іллю Книгницького у обличчя.
10 березня 2019 року, представники УПЦ МП заблокували вхід до храму жителям села Сестрятин. Близько десятка священнослужителів російської церкви разом із завезеними людьми намагалися спровокувати міжконфесійний конфлікт, проклинаючи та ображаючи місцевих парафіян.
За словами митрополита Епіфанія, переходять в основному парафії, а не священники, яких фінансово мотивують залишатися в УПЦ МП: якщо він не переходить з громадою — отримує повне фінансове забезпечення. Також священників схиляли до думки, що на Президентських виборах 2019 року мав перемогти проросійський кандидат і все мало би повернутися назад.
1 червня 2019 у селі Крути Ніжинського району Чернігівської області понад пів сотні молодиків під керівництвом священників УПЦ МП зірвали парафіяльні збори.
10 червня 2019 року Вінницька єпархія УПЦ МП зібрала протест віруючих через «рейдерське захоплення церкви у Луці-Мелешківській» та «інші випадки по всій Україні».
23 червня 2019 року митрополит Вінницький і Барський ПЦУ Симеон заявив, що УПЦ МП пропонує своїм священникам «великі гроші в доларах», щоб вони не переходили до ПЦУ.
25 червня 2019 року по завершенні літургії у Києво-Печерській лаврі митрополит Тамасоський Ісая (Киккотис), який є випускником Московської духовної семінарії, тісно співпрацює з РПЦ і очолює делегацію Кіпрської православної церкви, на дні народження глави УПЦ МП митрополита Онуфрія звернувся до президента Зеленського, уряду та парламенту з проханням повернути храми від ПЦУ до УПЦ МП.
9-11 липня два ієрархи УПЦ (МП), серед яких і її очільник митрополит Онуфрій, виступили з різкою критикою Томосу для ПЦУ. Серед іншого вони посилалися на заяву Філарета від 25 червня 2019 року.
За даними священника ПЦУ, у селі Новоживотів у жовтні 2021 року представники УПЦ МП залили замок церкви клеєм, щоб віряни, які проголосували за перехід, не змогли потрапити в храм.

### 2023
4 квітня 2023 року голова Тернопільської обласної ради Михайло Головко повідомив, що міністерство юстиції блокує акредитацію обласного державного реєстратора і таким чином блокує оформлення переходів.
12 квітня стало відомо, що заступник голови Звенигородської районної адміністрації Черкаської області Олександр Дубовий забороняє місцевим газетам будь-які критичні статті про УПЦ МП.

### Спроба реваншу
У жовтні 2019 року стало відомо, що проросійська партія ОПЗЖ подала до Верховної Ради законопроєкт про внесення зміни до Кримінального кодексу України щодо встановлення кримінальної відповідальності за перешкоджання діяльності релігійних організацій (1107). Громади і священнослужителі можуть зазнавати тиску з боку правоохоронців через бажання вийти з підпорядкування МП і доєднатись до ПЦУ. При цьому, в останньому проєкті чітко не визначено, що таке «перешкоджання» і довільне тлумачення цієї норми на місцях дасть ще один важіль тиску на громади і священнослужителів, які бажають вийти з єдності з МП.
У 2020—2022 роках після переформатування було фактично припинене функціонування Державної служби України з етнополітики та свободи совісті.
У 2022 році УПЦ (МП) почала намагатися перереєстровувати свої громади як «незалежні» для введення в оману державних органів і своїх громад.

## Перехід громад з Харківсько-Полтавської єпархії УАПЦ (оновленої) до ПЦУ
Наприкінці лютого 2019 року до ПЦУ також перейшли дві громади Харківсько-Полтавської єпархії УАПЦ (оновленої) — громада у Глушківці Куп'янського району Харківської області і громада в місті Сватовому Луганської області. Згодом ще перейшла Парафія святих Бориса і Гліба (Київ), Парафія Пресвятої Тройці села Сукачі (Новоладижичі, Київська область), Свято-Миколаївська парафія (Олександрія, Кіровоградська область), Покровська парафія (Знам'янка, Кіровоградська область), Покровська парафія (Хорол, Полтавська область), Свято-Іллінська парафія села Морозівка (Пантаївка, Олександрійський район, Кіровоградська область), Свято-Пантелеймонівська парафія (Миколаїв, Миколаївська область)[джерело?]. Загалом 9 громад.

## Зауваження
1. 1 2  На підконтрольних Україні територіях
2. ↑  Не враховано кримські парафії та окуповані території Донецької і Луганської областей.

title: Перехід церковних громад до ПЦУ

wikitext:
[[Файл:Vinnitsa Dominician costel 1758.jpg|міні|220пкс|[[Спасо-Преображенський собор (Вінниця)|Свято-Преображенський кафедральний собор]] у Вінниці, одним із перших у грудні 2018 року перейшов із УПЦ МП до ПЦУ]]
[[Файл:Orthodox Cathedral Khmelnytsky.jpg|міні|праворуч|220пкс| [[Покровський собор (Хмельницький)|Покровський кафедральний собор]] у Хмельницькому долучився до ПЦУ 3 квітня 2023]]
[[Файл:Львів - Короленка, 3-1-1.jpg|міні|праворуч|220пкс| [[Церква Святого Великомученика Георгія (Львів)|Кафедральний собор Святого Великомученика Георгія]] у Львові долучився до ПЦУ 5 квітня 2023]]
[[Файл:Спасо-Преображенський собор (1).jpg|міні|праворуч|220пкс| [[Спасо-Преображенський собор (Біла Церква)|Спасо-Преображенський кафедральний собор]] у Білій Церкві долучився до ПЦУ 10 липня 2023]]
[[Файл:Свято-Михайлівський кафедральний собор з алеї від головного входу в Соборний парк.jpg|міні|праворуч|220пкс|[[Свято-Михайлівський кафедральний собор (Черкаси)|Свято-Михайлівський кафедральний собор]] у Черкасах долучився до ПЦУ 17 жовтня 2024]]
[[Файл:Свято-Духовский собор в Черновцах, 2021.jpg|міні|праворуч|220пкс|[[Свято-Духівський кафедральний собор УПЦ (Чернівці)|Свято-Духівський кафедральний собор]] у Чернівцях долучився до ПЦУ 16 лютого 2025]]
{{main|Перехід релігійних громад в Україні}}
'''Перехід церковних громад до ПЦУ''' — процес переходу [[парафія|парафій]] [[Українська православна церква (Московський патріархат)|УПЦ московського патріархату]] до [[Православна церква України|Православної церкви України]], який почався після [[Об'єднавчий собор українських православних церков|Об'єднавчого собору українських православних церков]] [[15 грудня]] [[2018]] року, і створення в його результаті [[Православна церква України|Православної церкви України]] (ПЦУ).

Від 15 грудня 2018 року 1925 [[релігійна громада|релігійних громад]] та [[монастир]]ів заявили про перехід з УПЦ (МП) до ПЦУ (станом на {{#time: j xg Y}} року).

== Юридичний складник ==
Зміна [[церковна юрисдикція|церковної юрисдикції]] здійснюється згідно з ч. 2. ст. 8 [[Закон України «Про свободу совісті та релігійні організації»|Закону України «Про свободу совісті та релігійні організації»]], де зазначено:

{{цитата|Держава визнає право [[Релігійна громада|релігійної громади]] на її підлеглість у канонічних і організаційних питаннях будь-яким діючим в Україні та за її межами релігійним центрам (управлінням) і вільну зміну цієї підлеглості<ref>{{Cite web |url=http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/987-12 |title=Закон України «Про свободу совісті та релігійні організації» |accessdate=11 квітня 2018 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20180408024211/http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/987-12 |archivedate=8 квітня 2018 |deadurl=no }}</ref><ref>{{Cite web|url=http://forpost.lviv.ua/daidzhest/7810-yak-gromadi-viruyuchikh-zminiti-yurisdiktsiyu-i-vijti-z-tserkvi-krajini-agresora|title=Як громаді віруючих змінити юрисдикцію і вийти з церкви країни-агресора|date=2017-11-04|website=forpost.lviv.ua|language=uk-ua|accessdate=2019-01-22|archiveurl=https://web.archive.org/web/20181027101438/http://forpost.lviv.ua/daidzhest/7810-yak-gromadi-viruyuchikh-zminiti-yurisdiktsiyu-i-vijti-z-tserkvi-krajini-agresora|archivedate=2018-10-27|deadurl=no}}</ref>.}}

[[17 січня]] [[2019]] року у ВРУ був проголосований за основу і в цілому законопроєкт № 4128-Д щодо зміни релігійними громадами підлеглості. За це рішення проголосували 229 парламентарів<ref>{{Cite web|url=https://www.volynnews.com/news/all/perekhid-do-ptsu-rada-ukhvalyla-zakon-pro-zminu-pidlehlosti-relihiynykh-hromad/|title=Перехід до ПЦУ: Рада ухвалила закон про зміну підлеглості релігійних громад|website=Волинські новини|accessdate=2019-01-22|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190119121256/https://www.volynnews.com/news/all/perekhid-do-ptsu-rada-ukhvalyla-zakon-pro-zminu-pidlehlosti-relihiynykh-hromad/|archivedate=2019-01-19|deadurl=no}}</ref>. 28 січня 2019 року Президент України [[Порошенко Петро Олексійович|Петро Порошенко]] підписав цей законопроєкт<ref>{{cite web |url=https://www.radiosvoboda.org/a/news-poroshenko-pidpysav-zakon-pro-herekhody-relihijnykh-hromad/29736443.html |title=Порошенко підписав закон про переходи релігійних громад |author= |date=2019-01-28 |website=https://www.radiosvoboda.org/ |publisher=[[Радіо «Свобода»]] |accessdate=22 червня 2019}}</ref>. 31 січня 2019 року закон набув чинності.

Відповідно до цього закону, релігійні громади мають можливість змінювати свою [[церковна юрисдикція|церковну юрисдикцію]] на користь будь-якої іншої релігійної організації України у випадку прийняття на парафіяльних зборах не менше ніж двома третинами голосів рішення про такий перехід, затвердженого підписами членів релігійної громади. Частина громади, не згодна з рішенням більшості, має право на створення нової релігійної громади та укладання договору про порядок користування тим самим майном або культовою будівлею з її власником. Аби зареєструвати релігійну громаду, її члени повинні подати статут нової громади, копію рішення про її утворення, її найменування, обрання керівних органів, копію документа про право власності чи користування приміщенням та протокол загальних зборів, на яких було прийняте рішення про створення цієї релігійної громади<ref name="ТСН процедура">{{cite web |url=https://tsn.ua/ukrayina/deputati-zatverdili-proceduru-zmini-pidleglosti-religiynih-gromad-1269027.html |назва=Рада затвердила процедуру переходу релігійних громад. Як тепер приєднатися до іншої церкви |автор= |дата=17 січня 2019 |вебсайт=https://tsn.ua/ |видавець=[[ТСН]] |url-архіву= |дата-архіву= |мертвий-url= |дата-доступу=31 січня 2019}}</ref><ref name="Главком процедура"/>. Сама процедура зміни юрисдикції (місце проведення зборів, процедура голосування та підрахунку голосів) в ухваленому законі не визначена<ref name="Главком процедура">{{cite web |url=https://glavcom.ua/country/society/yak-pereyti-z-moskovskoji-cerkvi-v-ukrajinsku-usi-detali-novogo-zakonu-562017.html |назва=Як перейти з Московської церкви в Українську. Усі деталі нового закону |автор=Михайло Глуховський |дата=17 січня 2019 |вебсайт=https://glavcom.ua/ |видавець=Главком |url-архіву= |дата-архіву= |мертвий-url= |дата-доступу=31 січня 2019}}</ref>. За прийнятим законом під час процесу переходу громади заборонено здійснювати будь-які дії, які можуть стати причиною відчуження майна релігійної організації (продаж, обмін, застава, безоплатна передача)<ref name="ТСН процедура"/><ref name="Главком процедура"/>.

[[18 січня]] 2019 року проросійські народні депутати від «Опозиційного блоку» [[Новинський Вадим Владиславович|Вадим Новинський]], [[Долженков Олександр Валерійович|Олександр Долженков]], [[Німченко Василь Іванович|Василь Німченко]] та ще 44 нардепи скерували КС подання щодо відповідності Конституції (конституційності) закону «Про внесення змін до деяких законів України щодо підлеглості релігійних організацій та процедури державної реєстрації релігійних організацій зі статусом юридичної особи». 19 березня Велика палата КС розглянула це питання і [[Конституційний Суд України|Конституційний Суд]] відмовив у відкритті провадження щодо конституційності закону щодо підлеглості й реєстрації релігійних організацій<ref>{{cite web |url=https://www.pravda.com.ua/news/2019/03/20/7209743/ |title=КС відмовив у оцінці закону про перехід релігійних громад у ПЦУ |author= |date=2019-03-20 |website=https://www.pravda.com.ua/ |publisher=[[Українська правда]] |accessdate=22 червня 2019}}</ref>.

[[10 червня]] [[2020]] року [[Державний департамент США]] опублікував доповідь, у якій зазначив, що «Представники УПЦ МП заявили, але не надали доказів того, що ПЦУ здійснювала „рейдерські атаки“».<ref>{{Cite web|title=Ukraine|url=https://www.state.gov/reports/2019-report-on-international-religious-freedom/ukraine/|website=United States Department of State|accessdate=2020-06-11|language=en-US}}</ref>

У грудні 2020 року професор [[Саган Олександр Назарович|Олександр Саган]] назвав [[Новинський Вадим Владиславович|Вадима Новинського]] головним агентом впливу на духовному фронті в Україні.<ref name=":0">{{Cite web|title=Розповіли, хто є головними агентами російського духовного впливу|url=https://gazeta.ua/articles/life/_rozpovili-hto-ye-golovnimi-agentami-rosijskogo-duhovnogo-vplivu/1002746|website=Gazeta.ua|date=2020-12-14|accessdate=2020-12-15|language=uk|last=Gazeta.ua}}</ref> За його словами, Новінський доплачує гроші священникам УПЦ МП, аби ті не переходили в ПЦУ. Громади, які переходять із МП, часто роблять це без священників, яким зазвичай платять за відмову від переходу. Наприклад, олігарх [[Новинський Вадим Владиславович|Вадим Новинський]] не приховує, що фінансує РПЦ в Україні<ref name=":0" />.

УПЦ МП вдається до послуг відомої в Україні провокаторки Вікторії Кохановської, яка створює провокативні відео з парафій, що вирішили перейти до ПЦУ, виставляючи членів громад недолугими безбожниками<ref>{{Cite web|title=Активістка УПЦ МП організувала до Рожища 12 автобусів, щоб заблокувати перехід ПЦУ в Рожищі|url=https://df.news/2022/05/30/aktyvistka-upts-mp-orhanizuvala-do-rozhyshcha-12-avtobusiv-shchob-zablokuvaty-perekhid-ptsu-v-rozhyshchi/|website=Духовний Фронт України|date=2022-05-30|accessdate=2022-07-08|language=uk}}</ref>. У 2016 році Кохановську було виключено зі складу Консультативної ради при прокуратурі Хмельницької області за лобіювання особистих інтересів, інтересів третіх осіб.

За результатами засідання [[Велика Палата Верховного Суду (Україна)|Великої Палати Верховного Суду]] з розгляду [https://www.uacourt.openregister.info/gospodarski-spravy-do-01-01-2019-4000/inshi-spory-11989?document=93698492 справи № 910/10011/19] щодо законності зміни релігійною громадою с. [[Сутківці]], [[Хмельницька область|Хмельницької області]] свого підпорядкування було ухвалене рішення про її законність. Це перше рішення найвищої судової інстанції України щодо можливості переходу громади з УПЦ МП до ПЦУ, яке має застосовуватись судами нижчих інстанцій у таких справах.'''<ref>{{Cite news|url=https://sprotyv.info/news/shhe-odna-gromada-upc-mp-perejshla-do-pcu-rishennya-sudu|title=Ще одна громада УПЦ МП перейшла до ПЦУ: рішення суду|last=[[Група «Інформаційний спротив»]]}}</ref>'''

<!-- не працює

== Мапа парафій, що змінили церковну юрисдикцію ==
{{Hidden| headerstyle = text-align: centre; padding-right: 90px;|content=
{{Перехід ЦГ РПЦ}}|header= До відкритого вторгнення Росії 24 лютого 2022 року}}
{{Hidden| headerstyle = text-align: centre; padding-right: 90px;|content=
{{Перехід ЦГ УПЦ МП (2022)}}|header= Протягом 2022 року, після відкритого вторгнення Росії 24 лютого}}
{{Hidden| headerstyle = text-align: centre; padding-right: 90px;|content=
{{Перехід ЦГ УПЦ МП (2023)}}|header= Від початку 2023 року.}}
-->

== Перелік парафій, що змінили церковну юрисдикцію з УПЦ (МП) на ПЦУ ==

=== Переходи до початку повномасштабного вторгнення Росії в Україну ===
{{main|Перелік громад, що змінили церковну юрисдикцію з УПЦ (МП) на ПЦУ (до 2022)}}

=== Переходи після початку повномасштабного вторгнення Росії в Україну ===
{{main|Перелік громад, що змінили церковну юрисдикцію з УПЦ (МП) на ПЦУ (2022)}}
{{main|Перелік громад, що змінили церковну юрисдикцію з УПЦ (МП) на ПЦУ (2023)}}
{{main|Перелік громад, що змінили церковну юрисдикцію з УПЦ (МП) на ПЦУ (2024)}}
{{main|Перелік громад, що змінили церковну юрисдикцію з УПЦ (МП) на ПЦУ (2025)}}

== Динаміка переходу парафій ==
Від початку [[Війна на сході України|російсько-української війни]] і до [[Об'єднавчий собор українських православних церков|Об'єднавчого собору]] від [[Українська православна церква (Московський патріархат)|УПЦ (МП)]] до [[Українська православна церква Київського патріархату|УПЦ КП]] перейшли 62 громади: 23 у [[2014]], 22 у [[2015]], 5 у [[2016]], 10 у [[2017]] і 2 у [[2018]] роках (див. [[Перехід церковних громад до УПЦ КП]]).

З [[15 грудня]] [[2018]] року чисельно за місяцями перехід парафій до ПЦУ виглядає так:
{| class="wikitable sortable" style="text-align:left/center"
|-
! 1 !! Період !! Кількість парафій, <br/> що покинули УПЦ (МП) !! Загалом
|-
| 1 || data-sort-value="2018.12" | Грудень 2018 || 35 || 35
|-
| 2 || data-sort-value="2019.1" | Січень 2019 || 152 || 187
|-
| 3 || data-sort-value="2019.2" | Лютий 2019 || 234 || 421
|-
| 4 || data-sort-value="2019.3" | Березень 2019 || 93 || 514
|-
| 5 || data-sort-value="2019.4" | Квітень 2019 || 14 || 528
|-
| 6 || data-sort-value="2019.5" | Травень 2019 || 1 || 529
|-
| 7 || data-sort-value="2019.6" | Червень 2019 || 7 || 536
|-
| 8 || data-sort-value="2019.7" | Липень 2019 || 1 || 537
|-
| 9 || data-sort-value="2019.8" | Серпень 2019 || 3 || 540
|-
| 10 || data-sort-value="2019.9" | Вересень 2019 || 4 || 544
|-
| 11 || data-sort-value="2019.11" | Листопад 2019 || 1 || 545
|-
| 12 || data-sort-value="2019.12" | Грудень 2019 || 2 || 547
|-
| 13 || data-sort-value="2020.1" | Січень 2020 || 1 || 548
|-
| 14 || data-sort-value="2020.2" | Лютий 2020 || 1 || 549
|-
| 15 || data-sort-value="2020.7" | Липень 2020 || 1 || 550
|-
| 16 || data-sort-value="2020.8" | Серпень 2020 || 1 || 551
|-
| 17 || data-sort-value="2020.10" | Жовтень 2020 || 1 || 552
|-
| 18 || data-sort-value="2021.2" |Лютий 2021 || 1 || 553
|-
| 19 || data-sort-value="2021.3" |Березень 2021 || 5 || 558
|-
| 20 || data-sort-value="2021.5" |Травень 2021 || 2 || 560
|-
| 21 || data-sort-value="2021.10" |Жовтень 2021 || 3 || 563
|-
| 22 || data-sort-value="2022.02" |Лютий 2022 || 1 || 564
|-
| 23 || data-sort-value="2022.03" |Березень 2022 || 54 || 617
|-
| 24 || data-sort-value="2022.04" |Квітень 2022 || 104 || 721
|-
| 25 || data-sort-value="2022.05" |Травень 2022 || 229 || 950
|-
| 26 || data-sort-value="2022.06" |Червень 2022 || 104 || 1054
|-
| 27 || data-sort-value="2022.07" |Липень 2022 || 55 || 1109
|-
| 28 || data-sort-value="2022.08" |Серпень 2022 || 30 || 1139
|-
| 29 || data-sort-value="2022.09" |Вересень 2022 || 14 || 1153
|-
| 30 || data-sort-value="2022.10" |Жовтень 2022 || 15 || 1168
|-
| 31 || data-sort-value="2022.11"| Листопад 2022 || 19 || 1187
|-
| 32 || data-sort-value="2022.12"| Грудень 2022 || 17 || 1204
|-
| 33 || data-sort-value="2023.01"| Січень 2023 || 19 || 1223
|-
| 34 || data-sort-value="2023.02"| Лютий 2023 || 31 || 1254
|-
| 35 || data-sort-value="2023.03"| Березень 2023 || 26 || 1280
|-
| 36 || data-sort-value="2023.04"| Квітень 2023 || 95 || 1375
|-
| 37 || data-sort-value="2023.05"| Травень 2023 || 79 || 1454
|-
| 38 || data-sort-value="2023.06"| Червень 2023 || 53 || 1507
|-
| 39 || data-sort-value="2023.07"| Липень 2023 || 28 || 1535
|-
| 40 || data-sort-value="2023.08"| Серпень 2023 || 33 || 1568
|-
| 41 || data-sort-value="2023.09"| Вересень 2023 || 16 || 1584
|-
| 42 || data-sort-value="2023.10"| Жовтень 2023 || 34 || 1618
|-
| 43 || data-sort-value="2023.11"| Листопад 2023 || 31 || 1649
|-
| 44 || data-sort-value="2023.12"| Грудень 2023 || 15 || 1664
|-
| 45 || data-sort-value="2024.01"| Січень 2024 || 16 || 1680
|-
| 46 || data-sort-value="2024.02"| Лютий 2024 || 32 || 1712
|-
| 47 || data-sort-value="2024.03"| Березень 2024 || 23 || 1731
|-
| 48 || data-sort-value="2024.04"| Квітень 2024 || 20 || 1753
|-
| 49 || data-sort-value="2024.05"| Травень 2024 || 14 || 1767
|-
| 50 || data-sort-value="2024.06"| Червень 2024 || 10 || 1777
|-
| 51 || data-sort-value="2024.07"| Липень 2024 || 10 || 1787
|-
| 52 || data-sort-value="2024.08"| Серпень 2024 || 12 || 1799
|-
| 53 || data-sort-value="2024.09"| Вересень 2024 || 13 || 1812
|-
| 54 || data-sort-value="2024.10"| Жовтень 2024 || 11 || 1823
|-
| 55 || data-sort-value="2024.11"| Листопад 2024 || 8 || 1831
|-
| 56 || data-sort-value="2024.12"| Грудень 2024 || 4 || 1835
|-
| 57 || data-sort-value="2025.01"| Січень 2025 || 12 || 1847
|-
| 58 || data-sort-value="2025.02"| Лютий 2025 || 22 || 1869
|-
| 59 || data-sort-value="2025.03"| Березень 2025 || 22 || 1891
|-
| 60 || data-sort-value="2025.04"| Квітень 2025 || 7 || 1898
|-
| 61 || data-sort-value="2025.05"| Травень 2025 || 11 || 1909
|-
| 62 || data-sort-value="2025.06"| Червень 2025 || 8 || 1917
|-
| 63 || data-sort-value="2025.07"| Липень 2025 || 5 || 1922
|-
| 64 || data-sort-value="2025.08" | Серпень 2025 || 3 || 1925
|}

Чисельно за областями перехід парафій виглядає так (кількість парафій УПЦ МП згідно зі «Зведеною таблицею щодо переліку релігійних організацій, які підпадають під дію частини 7 статті 12 Закону України „Про свободу совісті та релігійні організації“»)<ref name="ukur">[https://ukurier.gov.ua/media/files/2019-1/всі%20сторінки_.pdf ЗВЕДЕНА ТАБЛИЦЯ щодо переліку релігійних організацій, які підпадають під дію частини 7 статті 12 Закону України «Про свободу совісті та релігійні організації»]</ref>:
{| class="wikitable sortable" style="text-align:left/center"
|+Перехід парафій із УПЦ МП до ПЦУ станом на {{#time: j xg Y}} року
! rowspan="2" |№ п/п
! rowspan="2" |Область
! rowspan="2" |Парафій УПЦ МП<ref name="ukur" />
! colspan="2" |Перейшли до ПЦУ<ref>Згідно з повідомленнями ЗМІ</ref><ref>[https://espreso.tv/skilki-gromad-uzhe-pokinulo-moskovskiy-patriarkhat-v-ukraini-karta-po-regionakh Карта переходів громад з Московського патріархату станом на квітень 2023 року]</ref>
|-
! Кількість
!%
|-
| 1 ||[[Вінницька область|Вінницька]]|| 943 || 222 || {{Formatnum:{{#expr:222/943*100 round 2}}}}
|-
| 2 ||[[Волинська область|Волинська]]|| 671 || 224 || {{Formatnum:{{#expr:224/671*100 round 2}}}}
|-
| 3 ||[[Дніпропетровська область|Дніпропетровська]]|| 643 || 26 || {{Formatnum:{{#expr:26/643*100 round 2}}}}
|-
| 4 ||[[Донецька область|Донецька]]|| 740 (474){{efn|name=б|На підконтрольних Україні територіях}}|| 1 ||  {{Formatnum:{{#expr:1/474*100 round 2}}}}
|-
| 5 ||[[Житомирська область|Житомирська]]|| 687 || 201 || {{Formatnum:{{#expr:201/687*100 round 2}}}}
|-
| 6 ||[[Закарпатська область|Закарпатська]]|| 626 || 21 || {{Formatnum:{{#expr:21/626*100 round 2}}}}
|-
| 7 ||[[Запорізька область|Запорізька]]|| 371 || 1 || {{Formatnum:{{#expr:1/371*100 round 2}}}}
|-
| 8 ||[[Івано-Франківська область|Івано-Франківська]]|| 32 || 17 || {{Formatnum:{{#expr:17/32*100 round 2}}}}
|-
| 9 ||[[Київська область|Київська]]|| 658 || 261 || {{Formatnum:{{#expr:261/658*100 round 2}}}}
|-
| 10 ||[[Кіровоградська область|Кіровоградська]]|| 308 || 20 || {{Formatnum:{{#expr:20/308*100 round 2}}}}
|-
| 11 ||[[Луганська область|Луганська]]|| 423 (179){{efn|name=б|На підконтрольних Україні територіях}}|| 0 || {{Formatnum:{{#expr:0/179*100 round 2}}}}
|-
| 12 ||[[Львівська область|Львівська]]|| 74 || 41 || {{Formatnum:{{#expr:41/74*100 round 2}}}}
|-
| 13 ||[[Миколаївська область|Миколаївська]]|| 286 || 10 || {{Formatnum:{{#expr:10/286*100 round 2}}}}
|-
| 14 ||[[Одеська область|Одеська]]|| 613 || 15 || {{Formatnum:{{#expr:15/613*100 round 2}}}}
|-
| 15 ||[[Полтавська область|Полтавська]]|| 487 || 33 || {{Formatnum:{{#expr:33/487*100 round 2}}}}
|-
| 16 ||[[Рівненська область|Рівненська]]|| 568 || 115 || {{Formatnum:{{#expr:115/568*100 round 2}}}}
|-
| 17 ||[[Сумська область|Сумська]]|| 393 || 14 || {{Formatnum:{{#expr:14/393*100 round 2}}}}
|-
| 18 ||[[Тернопільська область|Тернопільська]]|| 116 || 44 || {{Formatnum:{{#expr:44/116*100 round 2}}}}
|-
| 19 ||[[Харківська область|Харківська]]|| 370 || 9 || {{Formatnum:{{#expr:9/370*100 round 2}}}}
|-
| 20 ||[[Херсонська область|Херсонська]]|| 371 || 9 || {{Formatnum:{{#expr:9/371*100 round 2}}}}
|-
| 21 ||[[Хмельницька область|Хмельницька]]|| 998 || 402 || {{Formatnum:{{#expr:402/998*100 round 2}}}}
|-
| 22 ||[[Черкаська область|Черкаська]]|| 461 || 112 || {{Formatnum:{{#expr:112/461*100 round 2}}}}
|-
| 23 ||[[Чернівецька область|Чернівецька]]|| 305 || 82 || {{Formatnum:{{#expr:82/305*100 round 2}}}}
|-
| 24 ||[[Чернігівська область|Чернігівська]]|| 566 || 55 || {{Formatnum:{{#expr:55/566*100 round 2}}}}
|-
| 25 ||[[Київ]]|| data-sort-value="270" | 268 || 9 || {{Formatnum:{{#expr:9/268*100 round 2}}}}
|-
| 26 ||[[Севастопольська міська рада]]|| data-sort-value="63" | 63* || 0 || {{Formatnum:{{#expr:0/63*100 round 2}}}}
|-
| 27 ||[[Автономна Республіка Крим]]|| data-sort-value="300" | 535* / близько 300<ref>{{Cite web|url=https://www.radiosvoboda.org/a/26898747.html|title=Як живуть церкви Московського патріархату на Донбасі та в Криму?|website=Радіо Свобода|language=uk|accessdate=2019-01-20|archiveurl=https://web.archive.org/web/20190120093742/https://www.radiosvoboda.org/a/26898747.html|archivedate=2019-01-20|deadurl=no}}</ref>|| 0 || {{Formatnum:{{#expr:0/535*100 round 2}}}}
|-
! || Всього: {{efn|name=c|Не враховано кримські парафії та окуповані території Донецької і Луганської областей.}}|| 12576 (11468) || 1925 || {{Formatnum:{{#expr:1925/12576 *100 round 2}} }} ({{Formatnum:{{#expr:1925/11468 *100 round 2}} }})
|-
! colspan="5" |<nowiki>*</nowiki> — станом на 01.01.2016
|}

== Протидія переходам ==
За словами предстоятеля [[Православна церква України|ПЦУ]] [[Епіфаній (митрополит Київський)|Епіфанія]], практично проти кожної громади, котра долучилася до ПЦУ, є судові позови з боку [[Російська православна церква|РПЦ]].<ref>[https://www.pravda.com.ua/news/2020/02/3/7239271/ Російська церква судиться за кожну громаду, яка переходить в ПЦУ — Епіфаній]; ''[[Українська правда]]'', 3 лютого 2020.</ref>

У селі [[Смолява]] ([[Волинська область]]) громада збирала підписи за перехід до ПЦУ, та місцевий відібрав ці підписи<ref>{{cite web |url=https://volynonline.com/svyashhenik-u-volinskomu-seli-perestriv-zhinku-z-pidpisami-za-ptsu-ta-tryas-yiyi-poki-ne-zabrav-pidpisi/ |назва=Священик у волинському селі перестрів жінку з підписами за ПЦУ та тряс її, поки не забрав підписи |автор= |дата=15 лютого 2019 |url-архіву= |дата-архіву= |мертвий-url= |дата-доступу=15 лютого 2019}}</ref>.

У селі [[Жидичин]] поблизу [[Луцьк]]а, священник УПЦ МП Володимир Гелета проти ночі 23 лютого 2019 року почав стрілянину у бік парафіян, що перебували біля храму<ref>[https://hromadske.radio/news/2019/02/23/na-volyni-svyashchenyk-strilyav-u-bik-pryhozhan-pislya-golosuvannya-za-perehid-do-pcu На Волині священик стріляв у бік прихожан]</ref><ref>[https://lutsk.rayon.in.ua/news/128108-v-seli-bilia-lutska-sviashchenik-striliav-v-prihozhan-hramu В селі біля Луцька священик стріляв в прихожан храму]</ref><ref>[https://lutsk.rayon.in.ua/news/128165-sviashcheniku-kotrii-striliav-v-liudei-priznachat-psihiatrichnu-ekspertizu Священику, котрий стріляв в людей, призначать психіатричну експертизу]</ref>.

У селі [[Бережонка]] ([[Чернівецька область]]) під час зборів парафії виник конфлікт між священником церкви Іоанна Богослова отцем Миколою і благочинним Вижницького району Іллею Книгницьким. Отець Микола звинуватив благочинного в тому, що він навмисне підбурює людей і є розкольником. Пізніше він вдарив Іллю Книгницького у обличчя<ref>[https://www.obozrevatel.com/ukr/society/na-bukovini-svyascheniki-vlashtuvali-bijku-cherez-perehid-v-ptsu.htm На Буковині священики влаштували бійку через перехід в ПЦУ]</ref>.

[[10 березня]] [[2019]] року, представники [[Українська православна церква (Московський патріархат)|УПЦ МП]] заблокували вхід до храму жителям села [[Сестрятин]]. Близько десятка священнослужителів російської церкви разом із завезеними людьми намагалися спровокувати міжконфесійний конфлікт, проклинаючи та ображаючи місцевих парафіян<ref>[https://glavcom.ua/country/society/rivnenshchina-prihilnikam-moskovskoji-tserkvi-ne-vdalosja-zahopiti-novij-hram-ptsu-ale-ikoni-pozabirali-576003.html Рівненщина: прихильникам Московської церкви не вдалося захопити храм ПЦУ, але ікони позабирали]; ''glavcom.ua'', 10 березня 2019.</ref>.

За словами митрополита [[Епіфаній (митрополит Київський)|Епіфанія]], переходять в основному парафії, а не священники, яких фінансово мотивують залишатися в УПЦ МП: якщо він не переходить з громадою — отримує повне фінансове забезпечення. Також священників схиляли до думки, що на [[Вибори Президента України 2019|Президентських виборах 2019]] року мав перемогти проросійський кандидат і все мало би повернутися назад<ref>{{cite web |url=https://www.ukrinform.ua/rubric-society/2651013-upc-mp-finansovo-motivuut-ne-perehoditi-do-edinoi-cerkvi-epifanij.html |назва=УПЦ МП фінансово мотивують не переходити до Єдиної церкви — Епіфаній |автор= |дата=1 березня 2019 |вебсайт=Укрінформ |видавець= |url-архіву= |дата-архіву= |мертвий-url= |дата-доступу=28 квітня 2019}}</ref>.

[[1 червня]] [[2019]] у селі [[Крути (Ніжинський район)|Крути]] Ніжинського району Чернігівської області понад пів сотні молодиків під керівництвом священників УПЦ МП зірвали парафіяльні збори.<ref>{{cite web |url=https://www.pravda.com.ua/news/2019/06/2/7216856/ |title=У Крутах "тітушки" вже вдруге зірвали збори громади щодо переходу в ПЦУ |author= |date=2019-06-02 |website=https://www.pravda.com.ua/ |publisher=[[Українська правда]] |accessdate=31 травня 2019}}</ref><ref>{{cite web |url=https://novynarnia.com/2019/06/01/kruty-titushky/ |title=У Крутах звезені РПЦ “тітушки” зірвали збори парафії щодо переходу в ПЦУ |author= |date=2019-06-01 |website=https://novynarnia.com/ |publisher=[[Новинарня]] |accessdate=31 травня 2019}}</ref>

[[10 червня]] [[2019]] року [[Вінницька єпархія УПЦ (МП)|Вінницька єпархія УПЦ МП]] зібрала протест віруючих через «рейдерське захоплення церкви у Луці-Мелешківській» та «інші випадки по всій Україні».<ref>{{cite web |url=https://risu.org.ua/ua/index/all_news/community/protests/76123/ |title=У Вінниці священники УПЦ МП вивели людей на протест |author= |date=2019-06-11 |website=https://risu.org.ua/ |publisher=[[Релігійно-інформаційна служба України]] |accessdate=11 червня 2019}}</ref>

[[23 червня]] [[2019]] року митрополит Вінницький і Барський ПЦУ [[Симеон (Шостацький)|Симеон]] заявив, що УПЦ МП пропонує своїм священникам «великі гроші в доларах», щоб вони не переходили до ПЦУ.<ref>[https://glavcom.ua/vinnytsia/publications/mitropolit-simeon-ya-priyshov-shchobi-vas-filarete-vivesti-z-izolyaciji-a-vi-hochete-vesti-nas-nazad-v-izolyaciyu-604129.html Митрополит Симеон: Я прийшов, щоби вас, Філарете, вивести з ізоляції, а ви…]; М.Глуховський, ''Главком'', 24 червня 2019.</ref>

[[25 червня]] [[2019]] року по завершенні літургії у Києво-Печерській лаврі митрополит Тамасоський Ісая (Киккотис), який є випускником [[Московська духовна семінарія|Московської духовної семінарії]], тісно співпрацює з [[РПЦ]] і очолює делегацію Кіпрської православної церкви, на дні народження глави УПЦ МП митрополита Онуфрія звернувся до президента Зеленського, уряду та парламенту з проханням повернути храми від ПЦУ до УПЦ МП<ref>{{cite web |url=https://www.religion.in.ua/news/vazhlivo/43880-prorosijskij-mitropolit-z-kipru-prosit-vladu-ukrayini-povernuti-xrami-vid-pcu-do-upc-mp.html |title=Проросійський митрополит з Кіпру просить владу України повернути храми від ПЦУ до УПЦ (МП) |author= |date=2019-06-26 |website=https://www.religion.in.ua/ |publisher=Релігія в Україні |accessdate=26 червня 2019}}</ref>.

9-11 липня два ієрархи УПЦ (МП), серед яких і її очільник митрополит Онуфрій, виступили з різкою критикою [[Томос про автокефалію Православної церкви України|Томосу]] для ПЦУ. Серед іншого вони посилалися на заяву [[Філарет (Денисенко)|Філарета]] від [[Конфлікт між Філаретом та Епіфанієм#Розвиток конфлікту|25 червня 2019 року]].<ref>{{cite web |url=https://risu.org.ua/ua/index/all_news/orthodox/moscow_patriarchy/76485/ |title=Єрархія УПЦ (МП) розпочала цілеспрямовану агіткампанію проти Томосу |author= |date=2019-07-12 |website=https://risu.org.ua/ |publisher=[[Релігійно-інформаційна служба України]] |accessdate=12 липня 2019}}</ref>

За даними священника ПЦУ, у селі [[Новоживотів]] у жовтні 2021 року представники УПЦ МП залили замок церкви клеєм, щоб віряни, які проголосували за перехід, не змогли потрапити в храм<ref>{{Cite web|title=Залили замок клеєм, щоб віряни ПЦУ не молились, - на Вінниччині нова провокація від Моспатріархату|url=https://df.news/2021/10/18/zalyly-zamok-kleiem-shchob-viriany-ptsu-ne-molylys-na-vinnychchyni-nova-provokatsiia-vid-mospatriarkhatu/|website=Духовний Фронт України|date=2021-10-18|accessdate=2021-10-23|language=uk}}</ref>.

=== 2023 ===
4 квітня 2023 року голова [[Тернопільська обласна рада|Тернопільської обласної ради]] Михайло Головко повідомив, що міністерство юстиції блокує акредитацію обласного державного реєстратора і таким чином блокує оформлення переходів.<ref>[https://zahid.espreso.tv/ministr-yustitsii-navmisno-blokue-perekhid-ternopilskikh-religiynikh-gromad-z-upts-mp-do-ptsu-golova-oblradi Міністр юстиції навмисно блокує перехід Тернопільських релігійних громад з УПЦ МП до ПЦУ, — голова облради]</ref>

12 квітня стало відомо, що заступник голови Звенигородської районної адміністрації Черкаської області Олександр Дубовий забороняє місцевим газетам будь-які критичні статті про УПЦ МП<ref>{{cite web |url=https://novynarnia.com/2023/04/12/na-cherkashhyni-chynovnyk/ |title=На Черкащині чиновник РВА забороняє журналістам статті з критикою “УПЦ МП” |author= |date=2023-04-12 |website=https://novynarnia.com/ |publisher=[[Новинарня]] |archiveurl= |archivedate= |deadurl= |accessdate=12 квітня 2023}}</ref>.

=== Спроба реваншу ===
У жовтні 2019 року стало відомо, що проросійська партія [[ОПЗЖ]] подала до Верховної Ради законопроєкт про внесення зміни до Кримінального кодексу України щодо встановлення кримінальної відповідальності за перешкоджання діяльності релігійних організацій (1107). Громади і священнослужителі можуть зазнавати тиску з боку правоохоронців через бажання вийти з підпорядкування МП і доєднатись до ПЦУ. При цьому, в останньому проєкті чітко не визначено, що таке «перешкоджання» і довільне тлумачення цієї норми на місцях дасть ще один важіль тиску на громади і священнослужителів, які бажають вийти з єдності з МП<ref>{{cite web |url=https://risu.org.ua/ua/index/all_news/state/church_state_relations/77354/ |title=Громади, які покидатимуть УПЦ МП, можуть зазнати тиск з боку правоохоронців, - Паленко про законопроект «Опоблоку» |author= |date=2019-10-04 |website=https://risu.org.ua/ |publisher=[[Релігійно-інформаційна служба України]] |archiveurl= |archivedate= |deadurl= |accessdate=3 жовтня 2019}}</ref><ref>{{cite web |url=https://cerkvarium.org/ru/publikatsii/monitoring-smi/tserkovnyj-revansh-deputata-novinskogo |title=Церковный реванш депутата Новинского |author= |date=2019-09-12 |website=https://cerkvarium.org/ |publisher=[[Cerkvarium]] |archiveurl=https://web.archive.org/web/20191012215812/https://cerkvarium.org/ru/publikatsii/monitoring-smi/tserkovnyj-revansh-deputata-novinskogo |archivedate=2019-10-12 |deadurl= |accessdate=12 жовтня 2019 }}</ref>.

У 2020—2022 роках після переформатування було фактично припинене функціонування [[Державна служба України з етнополітики та свободи совісті|Державної служби України з етнополітики та свободи совісті]].<ref>{{cite web |url= https://espreso.tv/priznachennya-viktora-elenskogo-kinets-ruini-derzhetnopolitiki|title=Призначення Віктора Єленського - кінець Руїни Держетнополітики |author= |date=2022-12-18 |website=https://espreso.tv/ |publisher=[[Еспресо TV]] |archiveurl= |archivedate= |deadurl= |accessdate=18 грудня 2022}}</ref>

У 2022 році УПЦ (МП) почала намагатися перереєстровувати свої громади як «незалежні» для введення в оману державних органів і своїх громад.<ref>[https://risu.ua/nezalezhni-pravoslavni-gromadi-kogo-i-navishcho-obmanyuyut_n137293 Незалежні православні громади: кого і навіщо обманюють]</ref>

== Перехід громад з Харківсько-Полтавської єпархії УАПЦ (оновленої) до ПЦУ ==
Наприкінці лютого 2019 року до ПЦУ також перейшли дві громади [[Харківсько-Полтавська єпархія УАПЦ (оновлена)|Харківсько-Полтавської єпархії УАПЦ (оновленої)]] — громада у Глушківці Куп'янського району Харківської області і громада в місті Сватовому Луганської області<ref name='uapco'>[https://cerkva.kharkov.ua/novini/he/2153.html Харківська єпархія ПЦУ поповнилась ще трьома парафіями]</ref>. Згодом ще перейшла Парафія святих Бориса і Гліба (Київ), Парафія Пресвятої Тройці села Сукачі (Новоладижичі, Київська область), Свято-Миколаївська парафія (Олександрія, Кіровоградська область), Покровська парафія (Знам'янка, Кіровоградська область), Покровська парафія (Хорол, Полтавська область), Свято-Іллінська парафія села Морозівка (Пантаївка, Олександрійський район, Кіровоградська область), Свято-Пантелеймонівська парафія (Миколаїв, Миколаївська область){{джерело}}. Загалом 9 громад.

== Див. також ==
* [[Російсько-українська церковна війна]]
* [[Надання автокефалії православній церкві України]]
* [[Перехід церковних громад до УПЦ КП]]
* [[Перехід релігійних громад в Україні]]
* [[Релігія в Україні]]

== Зауваження ==
{{notelist}}

== Примітки ==
{{reflist|group=п}}

=== Посилання на джерела ===
{{reflist|4}}

=== Дані з ЄДРПОУ ===
{{reflist|3|group=Р}}

== Джерела ==
{{refbegin|3}}
* [https://huri.harvard.edu/news/explore-ukraines-contemporary-religious-landscape-mapas-new-story-map-journal Explore Ukraine's Contemporary Religious Landscape in MAPA's New Story Map Journal]{{ref-en}} // ''[[Український науковий інститут Гарвардського університету]]'', 8 лютого 2020
* [http://harvard-cga.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=9d7160c9e77a4f7bbd0384fe60eb3e2a Religious pluralism in Ukraine]{{ref-en}} // ''harvard-cga.maps.arcgis.com''
* {{cite web |url=https://glavcom.ua/country/society/yak-moskovska-cerkva-ryatuje-sebe-v-ukrajini-desyat-priyomiv-566126.html |title=Як Московська церква рятує себе в Україні. Десять прийомів |author= |date=2019-02-01 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20190625202031/https://glavcom.ua/country/society/yak-moskovska-cerkva-ryatuje-sebe-v-ukrajini-desyat-priyomiv-566126.html |archivedate=2019-06-25 |website=https://glavcom.ua/ |publisher=Главком |accessdate=25 червня 2019 |deadurl=no }}
* {{cite web |url=https://www.volynnews.com/news/all/skilky-parafiy-maye-upts-mp-u-kozhniy-oblasti-ukrayiny-infohrafika/ |title=Скільки парафій має УПЦ МП у кожній області України. Інфографіка |author= |date=2019-02-14 |website=https://www.volynnews.com/ |publisher=Волинські новини |archiveurl= |archivedate= |deadurl= |accessdate=4 серпня 2019}}
* {{cite web |url=https://risu.org.ua/ua/index/all_news/confessional/orthodox_relations/78050/ |title=В уряді розказали, як Москва гальмує перехід громад до ПЦУ |author= |date=2019-12-04 |website=https://risu.org.ua/ |publisher=[[Релігійно-інформаційна служба України]] |archiveurl= |archivedate= |deadurl= |accessdate=4 грудня 2019}}
* [https://religionpravda.com.ua/?p=76109 «Ми знаємо їхню тактику». Віряни ПЦУ у Новоживотові готуються до провокацій від УПЦ МП]
* [https://df.news/2023/04/14/sviashchennosluzhyteli-upts-mp-prosiat-patriarkha-varfolomiia-pryjniaty-ikh-pid-svij-omofor/ Священнослужителі УПЦ (МП) просять патріарха Варфоломія прийняти їх під свій омофор]<!--диверсія щоб нівелювати автокефалію?-->
* [https://espreso.tv/ottsi-upts-mp-prosyatsya-do-varfolomiya-ne-viznayuchi-pri-tsomu-tomos Отці УПЦ МП просяться до Варфоломія, не визнаючи при цьому Томос]
* [https://babel.ua/texts/93432-de-opinitsya-upc-mp-koli-viddilitsya-vid-rosiji-potriben-dialog-bogoslov-volodimir-vakin-pro-te-chomu-garyacha-viyna-z-moskovskim-patriarhatom-vigidna-kremlyu-interv-yu «Де опиниться УПЦ МП, коли відділиться від росії? Потрібен діалог». Богослов Володимир Вакін — про те, чому гаряча війна з Московським патріархатом вигідна Кремлю.]
* [https://espreso.tv/skilki-gromad-uzhe-pokinulo-moskovskiy-patriarkhat-v-ukraini-karta-po-regionakh Карта переходів громад з московського патріархату станом на січень 2025 року]
* [https://hromadske.ua/posts/u-derzhsluzhbi-z-etnopolitiki-nazvali-kilkist-sporud-u-volodinni-ta-koristuvanni-upc-mp У Держслужбі з етнополітики назвали кількість споруд у володінні та користуванні УПЦ МП]
* [https://www.pravda.com.ua/news/2023/07/13/7411168/ 2 876 будівель і 3 800 ділянок: журналісти створили базу нерухомості УПЦ МП]
{{refend}}

== Посилання ==
* [https://www.google.com/maps/d/u/0/viewer?mid=1XQR0sfHFFiiXyGiVYqI1mNylJ9fFPdnh&ll=49.4742385410442%2C28.04668874999993&z=7 Карта переходів до ПЦУ з УПЦ МП (модерує РІСУ)]
* [https://www.google.com/maps/d/viewer?mid=16f-2XNiv0j5-wYGcXeyttff2512lzYt-&hl=en_US&ll=49.5814865301879%2C30.468598472261647&z=6 Мапа переходів парафій РПЦ до ПЦУ (активісти)]
* [https://www.google.com/maps/d/viewer?mid=12gmGKhEkuCX-aQom5d2Xkj9OpKYsnfBP&ll=50.991954700000036%2C29.778585099999987&z=8 Мапа переходів до ПЦУ (ТСН)]
* {{Cite web|title= Мапа переходів парафій з РПЦ до ПЦУ|url=https://www.google.com/maps/d/viewer?mid=16f-2XNiv0j5-wYGcXeyttff2512lzYt-&hl=en_US|website=Google My Maps|accessdate=2020-06-16}}

{{Перехід РГ в Україні}}
{{Релігія в Україні}}
{{Портали|Православ'я|Україна}}

[[Категорія:Православна церква України]]
[[Категорія:Українська православна церква (Московський патріархат)]]
[[Категорія:Географія релігії]]
[[Категорія:Історія релігії в Україні]]
[[Категорія:2019 в Україні]]
[[Категорія:2019 у релігії]]
[[Категорія:Сфери культурного впливу]]
<references />


text:
# Берлінгтон (Іллінойс)
Берлінгтон (англ. Burlington) — селище (англ. village) в США, в окрузі Кейн штату Іллінойс. Населення — 535 осіб (2020).

## Географія
Берлінгтон розташований за координатами 42°3′10″ пн. ш. 88°34′11″ зх. д. / 42.05278° пн. ш. 88.56972° зх. д. (42.052883, -88.569769).  За даними Бюро перепису населення США в 2010 році селище мало площу 18,51 км², уся площа — суходіл.

## Демографія
Згідно з переписом 2010 року, у селищі мешкало 618 осіб у 240 домогосподарствах у складі 175 родин. Густота населення становила 33 особи/км².  Було 259 помешкань (14/км²).
Расовий склад населення:
| - 98,5 % — білих - 0,8 % — азіатів |

До двох чи більше рас належало 0,5 %. Частка іспаномовних становила 4,4 % від усіх жителів.
За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 23,8 % — особи молодші 18 років, 64,9 % — особи у віці 18—64 років, 11,3 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 40,3 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 109,5 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 101,3 чоловіків також старших 18 років.
Середній дохід на одне домашнє господарство  становив 77 143 долари США (медіана — 62 000), а середній дохід на одну сім'ю — 88 399 доларів (медіана — 85 313). Медіана доходів становила 49 135 доларів для чоловіків та 41 250 доларів для жінок. За межею бідності перебувало 11,2 % осіб, у тому числі 24,0 % дітей у віці до 18 років та 0,0 % осіб у віці 65 років та старших.
Цивільне працевлаштоване населення становило 397 осіб. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 21,4 %, виробництво — 16,1 %, роздрібна торгівля — 10,1 %, науковці, спеціалісти, менеджери — 9,6 %.

title: Берлінгтон (Іллінойс)

wikitext:
{{Otherplaces|Берлінгтон}}
{{НП
|країна  = [[Сполучені Штати Америки|США]]
|статус  = селище
|українська назва   = Берлінгтон
|оригінальна назва  = {{lang-en|Burlington}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення=
|вид регіону = Штат США{{!}}Штат
|регіон      = Іллінойс
|вид району  = Округ (США){{!}}Округ
|район       = [[Кейн (округ, Іллінойс)|Кейн]]
|вид общини  =
|община      =
|внутрішній поділ  =
|перша згадка      =
|попередні назви   =
|площа              = 18,51
|висота центру НП   =
|клімат             =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          =
|рік перепису       =
|густота населення  = 33,39
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           =
|DST                    =  <!--Якщо є літній час -->
|телефонний код         = 847
|поштовий індекс        = 60109
|автомобільний код      =
|вид ідентифікатора     = [[Федеральні стандарти обробки інформації|Код FIPS]]
|цифровий ідентифікатор = 1709759
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Берлінгтон''' ({{lang-en|Burlington}}) — селище ({{lang-en|village}}) в [[Сполучені Штати Америки|США]], в окрузі [[Кейн (округ, Іллінойс)|Кейн]] штату [[Іллінойс]]. Населення — 535 осіб (2020).

== Географія ==
Берлінгтон розташований за координатами {{Coord|42|3|10|N|88|34|11|W|type:city_region:US-DE}} (42.052883, -88.569769){{R|gazetteer2010}}.  За даними [[Бюро перепису населення США]] в 2010 році селище мало площу 18,51 км², уся площа — [[Суходіл (географія)|суходіл]].

== Демографія ==
{{USCensusPop
| align = left
| 1910 = 282
| 1920 = 209
| 1930 = 224
| 1940 = 235
| 1950 = 263
| 1960 = 360
| 1970 = 456
| 1980 = 442
| 1990 = 400
| 2000 = 452
| 2010 = 618
| 2020 = 535
| estyear =
| estimate =
| estref =
|footnote=Десятилітній перепис в США<ref name="DecennialCensus">{{cite web|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|title=Census of Population and Housing|publisher=Census.gov|accessdate=4 червня 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150426102944/http://www.census.gov/prod/www/decennial.html|archivedate=26 квітня 2015}}</ref>
}}
Згідно з [[Перепис населення США (2010)|переписом 2010 року]]{{R|cen2010}}, у селищі мешкало 618 осіб у 240 домогосподарствах у складі 175 родин. [[Густота населення]] становила 33 особи/км².  Було 259 помешкань (14/км²).

[[Раса|Расовий склад]] населення:
{| style="margin-top:-.7em; margin-bottom: -0.4em;"
|<!--Таблиця потрібна для правильного "прилягання" списку до таблиці населення за роками-->
* 98,5 % — [[Расовий склад США|білих]]
* 0,8 % — [[Американці азійського походження|азіатів]]
|}
До двох чи більше рас належало 0,5 %. Частка іспаномовних становила 4,4 % від усіх жителів.

За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 23,8 % — особи молодші 18 років, 64,9 % — особи у віці 18—64 років, 11,3 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 40,3 року. На 100 осіб жіночої статі у селищі припадало 109,5 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 101,3 чоловіків також старших 18 років.

Середній дохід на одне домашнє господарство  становив {{formatnum:77143}} [[Долар США|долари США]] (медіана — {{formatnum:62000}}), а середній дохід на одну сім'ю — {{formatnum:88399}} доларів (медіана — {{formatnum:85313}}). Медіана доходів становила {{formatnum:49135}} доларів для чоловіків та {{formatnum:41250}} доларів для жінок.{{R|fulltime2015USD|group="Прим."}} За межею бідності перебувало 11,2 % осіб, у тому числі 24,0 % дітей у віці до 18 років та 0,0 % осіб у віці 65 років та старших.

Цивільне працевлаштоване населення становило 397 осіб. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 21,4 %, виробництво — 16,1 %, роздрібна торгівля — 10,1 %, науковці, спеціалісти, менеджери — 9,6 %.

== Примітки ==
{{reflist|group="Прим."|refs=
<ref name=fulltime2015USD>Річний дохід на особу, яка працювала на повну ставку. Оцінка в доларах 2015 року.</ref>
}}

== Джерела ==
{{Портал|США}}
{{reflist
|refs=<ref name=cen2010>{{cite web|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=American FactFinder|archive-date=2015-01-08|archive-url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml}} {{Webarchive|url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml |date=2015-01-08 }}{{ref-en}}</ref>
<ref name=gazetteer2010>{{cite web|url={{US-census-gazetteer2010-url}}|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=Gazetteer}}{{ref-en}}</ref>
}}

{{Бібліоінформація}}
{{Кейн (округ, Іллінойс)}}

{{Illinois-stub}}

[[Категорія:Селища Іллінойсу]]
[[Категорія:Населені пункти округу Кейн (Іллінойс)]]

title: Країна

Країна: США

Штат: Іллінойс

Округ: Кейн

Населення: 535 осіб (1 квітня 2020)

Густота населення: 33,39 осіб/км²

Часовий пояс: UTC−6, UTC−5 (Кейн)


text:
# Волосово (Новгородська область)
Волосово (рос. Волосово) — присілок у Боровицькому районі Новгородської області Російської Федерації.
Населення становить 0 осіб. Належить до муніципального утворення Опеченське сільське поселення.

## Історія
До 1927 року населений пункт перебував у складі Новгородської губернії. У 1927-1944 роках перебував у складі Ленінградської області.
Орган місцевого самоврядування від 2010 року — Опеченське сільське поселення.

## Населення
| 2010 |
| ---- |
| 0    |

title: Волосово (Новгородська область)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Волосово
|назва ін.       = Волосово
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Новгородська область]]
|район           = [[Боровицький район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Опеченське сільське поселення]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = 0
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Новгородська область
}}
'''Волосово''' ({{lang-ru|Волосово}}) — [[присілок]] у [[Боровицький район|Боровицькому районі]] [[Новгородська область|Новгородської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 0 осіб. Належить до муніципального утворення [[Опеченське сільське поселення]].

== Історія ==

До 1927 року населений пункт перебував у складі [[Новгородська губернія|Новгородської губернії]]. У 1927-1944 роках перебував у складі [[Ленінградська область|Ленінградської області]].

Орган місцевого самоврядування від 2010 року — Опеченське сільське поселення<ref>{{cite web 2 |date=30.03.2010 |url=https://docs.cntd.ru/document/469208293 |title= Закон Новгородской области «О преобразовании некоторых муниципальных образований, входящих в состав территории Боровичского муниципального района...» |type=закон от 30.03.2010 № 715-ОЗ |website=[[Новгородська обласна дума|Новгородская областная Дума]] |accessdate=15 липня 2021 року |archiveid=20200605150716 |lang=ru |showlang=1 |ref= }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Волосово (Новгородская область) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Боровицький район}}
{{Novgorod-geo-stub}}

{{Портали|Географія|Росія}}

[[Категорія:Населені пункти Боровицького району]]

title: присілок Волосово

Суб'єкт Російської Федерації: Новгородська область

Муніципальний район: Боровицький район

Поселення: Опеченське сільське поселення

title: Основні дані

Основні дані:
Мапа
· Волосово · Волосово