text:
# Гваяма (Пуерто-Рико)
Гваяма (ісп. Guayama, МФА: [ɡwaˈʝama]) — муніципалітет Пуерто-Рико, острівної території у складі США. Заснований 29 січня 1736 року.

## Географія
Площа суходолу муніципалітету складає 170 км² (12-е місце за цим показником серед 78 муніципалітетів Пуерто-Рико).

## Демографія
Станом на 2010 рік на території муніципалітету мешкало 45 362 ос.
Динаміка чисельності населення:

## Населені пункти
Найбільші населені пункти муніципалітету Гваяма:
| Населений пункт      | Статус | Населення :   | Населення :   | Населення :   |
| Населений пункт      | Статус | на 01.04.1990 | на 01.04.2000 | на 01.04.2010 |
| -------------------- | ------ | ------------- | ------------- | ------------- |
| Корасон              | Селище | 2 747         | 2 925         | 2 131         |
| Гваяма               | Місто  | 21 692        | 21 624        | 22 691        |
| Хобос                | Селище | 3 772         | 3 475         | 2 479         |
| Олімпо               | Селище | 2 460         | 2 493         | 2 064         |
| Пуебліто-дель-Кармен | Селище | н/д           | н/д           | 572           |

wikiname: ukwiki

title: Гваяма (Пуерто-Рико)

in_language: uk

wikitext:
{{Муніципалітет Пуерто-Рико
| назва                 =  Гваяма
| місцева_назва         = Guayama
| зображення            = Plaza-Guayama.jpg
| зображення_розмір     =
| зображення_підпис     =
| герб                  = EscudodeGuayama.gif
| прапор                = GuayamaFlag.jpg
| герб_підпис           =
| прапор_підпис         =
| гімн                  =
| розташування          = Locator map Puerto Rico Guayama.png
| розташування_розмір   =
| тип_заснування        = Заснований
| заснований            = 29 січня 1736
| вебсайт               =
| індекси               = 00784
}}
'''Гваяма''' ({{lang-es|Guayama}}, {{МФА2|ɡwaˈʝama}}) — муніципалітет [[Пуерто-Рико]], [[Острівні території США|острівної території]] у складі [[Сполучені Штати Америки|США]]. Заснований 29 січня 1736 року.

== Географія ==
Площа суходолу муніципалітету складає {{Площа муніципалітетів Пуерто-Рико|назва=Гваяма}} км² ([[Список муніципалітетів Пуерто-Рико|{{Рейтинг муніципалітетів Пуерто-Рико за площею|назва=Гваяма}} місце за цим показником]] серед 78 муніципалітетів Пуерто-Рико).

== Демографія ==
Станом на {{Рік статистичних даних по муніципалітетах Пуерто-Рико}} рік на території муніципалітету мешкало {{Населення муніципалітетів Пуерто-Рико|назва=Гваяма}} ос.

Динаміка чисельності населення<ref>{{Cite web|title=Gwillim Law: Municipalities of Puerto Rico|url=http://www.statoids.com/upr.html|publisher=www.statoids.com|language=англійською|accessdate=2012-01-31|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120203211826/http://www.statoids.com/upr.html|archivedate=2012-02-03|deadurl=yes}}</ref><ref name="Thomas Brinkhoff: City Population">{{cite web|url=http://www.citypopulation.de/php/puertorico.php|title=Thomas Brinkhoff: City Population|publisher=www.citypopulation.de|language=англійською|accessdate=2012-01-31|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120320000919/http://www.citypopulation.de/php/puertorico.php|archivedate=2012-03-20|deadurl=yes}}</ref>:

{{Демографія/Діаграма населення
|Ширина зображення   = 500
|Висота зображення   = 300
|Максимум шкали      = 50000
|Крок більшої шкали  = 10000
|Крок меншої шкали   =  2000
|Колір стовпця       = rgb(0.25,0.35,0.9)
|Зсув мітки = (-17, 5)
|Рік1  = 1910 |Значення1  =  17379|Мітка1 = 17.379
|Рік2  = 1920 |Значення2  =  19192|Мітка2 = 19.192
|Рік3  = 1930 |Значення3  =  23624|Мітка3 = 23.624
|Рік4  = 1940 |Значення4  =  30511|Мітка4 = 30.511
|Рік5  = 1950 |Значення5  =  32713|Мітка5 = 32.713
|Рік6  = 1970 |Значення6  =  36249|Мітка6 = 36.249
|Рік7  = 1980 |Значення7  =  40183|Мітка7 = 40.183
|Рік8  = 1990 |Значення8  =  41588|Мітка8 = 41.588
|Рік9  = 2000 |Значення9  =  44301|Мітка9 = 44.301
|Рік10 = 2010 |Значення10 =  45362|Мітка10 = 45.362
}}

== Населені пункти ==
Найбільші населені пункти муніципалітету Гваяма:
{| class="wikitable" style="font-size: 90%"
|-
! rowspan=2|Населений пункт
! rowspan=2|Статус
! colspan=3|Населення <ref name="Thomas Brinkhoff: City Population"/>:
|-
! на 01.04.1990
! на 01.04.2000
! на 01.04.2010
|-
| Корасон
| Селище
| align="right"| 2 747
| align="right"| 2 925
| align="right"| 2 131
|-
| Гваяма
| Місто
| align="right"| 21 692
| align="right"| 21 624
| align="right"| 22 691
|-
| Хобос
| Селище
| align="right"| 3 772
| align="right"| 3 475
| align="right"| 2 479
|-
| Олімпо
| Селище
| align="right"| 2 460
| align="right"| 2 493
| align="right"| 2 064
|-
| Пуебліто-дель-Кармен
| Селище
| align="right"| н/д
| align="right"| н/д
| align="right"| 572
|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://www.prfrogui.com/home/guayama.htm Information about Guayama] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200801091008/http://www.prfrogui.com/home/guayama.htm |date=1 серпня 2020 }} {{ref-es}}
* [http://www.nps.gov/history/nr/travel/prvi/ Historic Places in Puerto Rico and the Virgin Islands, a National Park Service Discover] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121102152118/http://www.nps.gov/history/nr/travel/prvi/ |date=2 листопада 2012 }} {{ref-en}}

{{Муніципалітети Пуерто-Рико}}

{{coord|17|58|27|N|66|06|36|W|region:PR_type:adm2nd|display=title}}

{{Puerto Rico-geo-stub}}

[[Категорія:Муніципалітети Пуерто-Рико]]
[[Категорія:Засновані в Північній Америці 1736]]

title: Guayama

Герб: Прапор

Guayama: Інші муніципалітети Пуерто-Рико

Guayama: Муніципалітет Гваяма на карті Пуерто-Рико

Адм. центр: Guayama barrio-pueblod і Guayamad

Країна: США

Територія: Пуерто-Рико

- повна: 170 км²

- максимальна: 239 фут

- мінімальна: 239 фут


text:
# Agathis dammara
Agathis dammara (Агатис дамарський) — вид хвойних рослин родини араукарієвих.

## Поширення, екологія
Країни проживання: Індонезія (Молуккські острови, Сулавесі); Філіппіни. Живе в низовинах і до нагірних тропічних лісів як розкидані дерева, часто на хребтах з тонкими, кам'янистими ґрунтами або в перезволожених місцях, де панування покритонасінних менш енергійне.

## Морфологія
Дерева до 60 м заввишки і 1,8 м діаметром. Автори розходяться в думках про кору, називаючи її сірою, червоно-сірою, світло-коричневою, або чорною, з дрібними ямочками чи тонкими лусками або з багатьма пухирями смоли. Листки товсті, шкірясті, від світло- до темно-зеленого кольору, дуже різні навіть на одному дереві. Пилкові шишки пазушні, поодинокі на товстих 3-4 мм стеблах, в зрілості стають темно-коричневими, злегка звивистими циліндрами, 10 діаметр × 30–40. Жіночі шишки кульові або яйцеподібні, 5.5–12 см по 5–7.8 см шириною. Насіння довжиною 1,5 см, одне крило довжиною 1,3 см, друге набагато коротше.

## Використання
Великі дерева цього виду діють надзвичайно цінну деревину, що має великі розміри, пряму, без сучків, сильну і світлу. Деревина продається на міжнародних ринках. Дерева також використовувалися для смоли (копал). Agathis dammara використовується в лісових плантаціях, в основному на Яві, де рід не зустрічається в природі.

## Загрози та охорона
Цей вид надмірно експлуатувався в багатьох областях, і в результаті його загальна площа розміщення, за оцінками, принаймні, була скорочена на 30 % і більше, і це продовжується дотепер. Добування смоли при експлуатації занадто інтенсивно убиває велику кількість дерев в лісах, особливо на Філіппінах. Заборона вирубки цього виду була накладена на Філіппінах. Вид також присутній у кількох ПОТ, але заборони незаконних рубок не завжди ефективні.

title: Agathis dammara

wikitext:
{{Speciesbox
| name =
| image = Agathis dammara - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-155.jpg
| image_width = 270px
| status = VU
| status_system =  IUCN3.1
| genus = Agathis
| species = dammara
| authority = ([[Lamb.]]) [[Луї Клод Рішар|Rich.]] et [[A.Rich.]] 1826
| range_map =
}}

'''''Agathis dammara''''' (Агатис дамарський) — [[вид (біологія)|вид]] хвойних рослин [[родина (біологія)|родини]] [[Араукарієві|араукарієвих]].

== Поширення, екологія ==
Країни проживання: [[Індонезія]] ([[Молуккські острови]], [[Сулавесі]]); [[Філіппіни]]. Живе в низовинах і до нагірних тропічних лісів як розкидані дерева, часто на хребтах з тонкими, кам'янистими ґрунтами або в перезволожених місцях, де панування покритонасінних менш енергійне.

== Морфологія ==
Дерева до 60 м заввишки і 1,8 м діаметром. Автори розходяться в думках про [[кора дерев|кору]], називаючи її сірою, червоно-сірою, світло-коричневою, або чорною, з дрібними ямочками чи тонкими лусками або з багатьма пухирями смоли. Листки товсті, шкірясті, від світло- до темно-зеленого кольору, дуже різні навіть на одному дереві. Пилкові [[шишка|шишки]] пазушні, поодинокі на товстих 3-4 мм стеблах, в зрілості стають темно-коричневими, злегка звивистими циліндрами, 10 діаметр × 30–40. Жіночі шишки кульові або яйцеподібні, 5.5–12 см по 5–7.8 см шириною. [[Насіння]] довжиною 1,5 см, одне крило довжиною 1,3 см, друге набагато коротше.

== Використання ==
Великі дерева цього виду діють надзвичайно цінну деревину, що має великі розміри, пряму, без сучків, сильну і світлу. Деревина продається на міжнародних ринках. Дерева також використовувалися для смоли ([[копал]]). Agathis dammara використовується в лісових плантаціях, в основному на Яві, де рід не зустрічається в природі.

== Загрози та охорона ==
Цей вид надмірно експлуатувався в багатьох областях, і в результаті його загальна площа розміщення, за оцінками, принаймні, була скорочена на 30 % і більше, і це продовжується дотепер. Добування смоли при експлуатації занадто інтенсивно убиває велику кількість дерев в лісах, особливо на Філіппінах. Заборона вирубки цього виду була накладена на Філіппінах. Вид також присутній у кількох [[природоохоронні території|ПОТ]], але заборони незаконних рубок не завжди ефективні.

== Посилання ==
* [http://www.conifers.org/ar/Agathis_dammara.php The Gymnosperm Database] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140812213217/http://www.conifers.org/ar/Agathis_dammara.php |date=12 серпня 2014 }} {{ref-en}}

{{хвойні-доробити}}
{{Агатіс}}

{{Портали|Ботаніка|Біологія}}
{{Taxonbar|from=Q607535}}

[[Категорія:Агатис|dammara]]
[[Категорія:Дерева Індонезії]]
[[Категорія:Дерева Філіппін]]
[[Категорія:Рослини, описані 1826]]

title: Охоронний статус

Охоронний статус: · Уразливий (МСОП 3.1)

title: Біологічна класифікація

Царство: Рослини (Plantae)

Клада:
Судинні рослини (Tracheophyta)
Голонасінні (Gymnosperms)

Відділ: Хвойні (Pinophyta)

Клас: Хвойні (Pinopsida)

Порядок: Соснові (Pinales)

Родина: Араукарієві (Araucariaceae)

Рід: Агатис (Agathis)

Вид: A. dammara

title: Біноміальна назва

Біноміальна назва: Agathis dammara · (Lamb.) Rich. et A.Rich. 1826


text:
# Донован-Естейтс (Аризона)
Донован-Естейтс (англ. Donovan Estates) — переписна місцевість (CDP) в США, в окрузі Юма штату Аризона. Населення — 1295 осіб (2020).

## Географія
Донован-Естейтс розташований за координатами 32°42′34″ пн. ш. 114°40′42″ зх. д. / 32.70944° пн. ш. 114.67833° зх. д. (32.709354, -114.678223).  За даними Бюро перепису населення США в 2010 році переписна місцевість мала площу 0,31 км², уся площа — суходіл.

## Демографія
Згідно з переписом 2010 року, у переписній місцевості мешкало 1508 осіб у 374 домогосподарствах у складі 333 родин. Густота населення становила 4800 осіб/км².  Було 394 помешкання (1254/км²).
Расовий склад населення:
| - 53,4 % — білих - 0,6 % — чорних або афроамериканців - 0,5 % — корінних американців - 0,5 % — азіатів - 0,4 % — вихідців з тихоокеанських островів - 38,7 % — осіб інших рас |

До двох чи більше рас належало 5,8 %. Частка іспаномовних становила 93,4 % від усіх жителів.
За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 35,1 % — особи молодші 18 років, 56,6 % — особи у віці 18—64 років, 8,3 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 29,1 року. На 100 осіб жіночої статі у переписній місцевості припадало 95,3 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 84,0 чоловіків також старших 18 років.
Середній дохід на одне домашнє господарство  становив 40 629 доларів США (медіана — 37 938), а середній дохід на одну сім'ю — 40 913 долари (медіана — 38 906). За межею бідності перебувало 15,3 % осіб, у тому числі 20,4 % дітей у віці до 18 років та 17,0 % осіб у віці 65 років та старших.
Цивільне працевлаштоване населення становило 563 особи. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 15,8 %, роздрібна торгівля — 15,3 %, мистецтво, розваги та відпочинок — 15,1 %.

title: Донован-Естейтс (Аризона)

wikitext:
{{НП
|країна  = [[Сполучені Штати Америки|США]]
|статус  = переписна місцевість
|українська назва   = Донован-Естейтс
|оригінальна назва  = {{lang-en|Donovan Estates}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення=
|вид регіону = Штат США{{!}}Штат
|регіон      = Аризона
|вид району  = Округ (США){{!}}Округ
|район       = [[Юма (округ, Аризона)|Юма]]
|вид общини  =
|община      =
|внутрішній поділ  =
|перша згадка      =
|попередні назви   =
|площа              = 0,31
|висота центру НП   = 33
|клімат             =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          =
|рік перепису       =
|густота населення  = 4864,52
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = -7
|DST                    =  <!--Якщо є літній час -->
|телефонний код         =
|поштовий індекс        =
|автомобільний код      =
|вид ідентифікатора     = [[Федеральні стандарти обробки інформації|Код FIPS]]
|цифровий ідентифікатор = 0419790
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Донован-Естейтс''' ({{lang-en|Donovan Estates}}) — [[переписна місцевість]] (''CDP'') в [[Сполучені Штати Америки|США]], в окрузі [[Юма (округ, Аризона)|Юма]] штату [[Аризона]]. Населення — 1295 осіб (2020).

== Географія ==
Донован-Естейтс розташований за координатами {{Coord|32|42|34|N|114|40|42|W|type:city_region:US-DE}} (32.709354, -114.678223){{R|gazetteer2010}}.  За даними [[Бюро перепису населення США]] в 2010 році переписна місцевість мала площу 0,31 км², уся площа — [[Суходіл (географія)|суходіл]].

== Демографія ==
{{USCensusPop
| align =  left
| 2010 = 1508
| 2020 = 1295
| estyear =
| estimate =
| estref =
|footnote=Десятилітній перепис в США<ref name="DecennialCensus">{{cite web|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|title=Census of Population and Housing|publisher=Census.gov|accessdate=4 червня 2016|archive-date=19 липня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180719124258/https://www.census.gov//prod/www/decennial.html}}</ref>
}}
Згідно з [[Перепис населення США (2010)|переписом 2010 року]]{{R|cen2010}}, у переписній місцевості мешкало {{formatnum:1508}} осіб у 374 домогосподарствах у складі 333 родин. [[Густота населення]] становила 4800 осіб/км².  Було 394 помешкання (1254/км²).

[[Раса|Расовий склад]] населення:
{| style="margin-top:-.7em; margin-bottom: -0.4em;"
|<!--Таблиця потрібна для правильного "прилягання" списку до таблиці населення за роками-->
* 53,4 % — [[Расовий склад США|білих]]
* 0,6 % — [[Расовий склад США|чорних]] або [[афроамериканці]]в
* 0,5 % — [[Корінні народи США|корінних американців]]
* 0,5 % — [[Американці азійського походження|азіатів]]
* 0,4 % — вихідців з [[Тихий океан|тихоокеанських островів]]
* 38,7 % — осіб інших рас
|}
До двох чи більше рас належало 5,8 %. Частка іспаномовних становила 93,4 % від усіх жителів.

За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 35,1 % — особи молодші 18 років, 56,6 % — особи у віці 18—64 років, 8,3 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 29,1 року. На 100 осіб жіночої статі у переписній місцевості припадало 95,3 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 84,0 чоловіків також старших 18 років.

Середній дохід на одне домашнє господарство  становив {{formatnum:40629}} [[Долар США|доларів США]] (медіана — {{formatnum:37938}}), а середній дохід на одну сім'ю — {{formatnum:40913}} долари (медіана — {{formatnum:38906}}). За межею бідності перебувало 15,3 % осіб, у тому числі 20,4 % дітей у віці до 18 років та 17,0 % осіб у віці 65 років та старших.

Цивільне працевлаштоване населення становило 563 особи. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 15,8 %, роздрібна торгівля — 15,3 %, мистецтво, розваги та відпочинок — 15,1 %.

== Джерела ==
{{Портал|США}}
{{reflist
|refs=<ref name=cen2010>{{cite web|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=American FactFinder|archive-date=2015-01-08|archive-url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml}}{{ref-en}}</ref>
<ref name=gazetteer2010>{{cite web|url={{US-census-gazetteer2010-url}}|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=Gazetteer}}{{ref-en}}</ref>
}}

{{Бібліоінформація}}
{{Юма (округ, Аризона)}}

[[Категорія:Переписні місцевості Аризони]]
[[Категорія:Населені пункти округу Юма (Аризона)]]

title: Країна

Штат: Аризона

Округ: Юма

Офіційна мова: англійська мова (Аризона)

OSM: ↑162018 ·R (Аризона)


text:
# Агрегатний стан
Агрегáтний стан — термодинамічний стан речовини, сильно відмінний за своїми фізичними властивостями від інших станів цієї ж речовини.

## Загальний опис
Макроскопічний фізичний стан, в якому перебуває речовина при певних умовах тиску та температури.
Переходи між агрегатними станами однієї й тієї ж речовини супроводжуються стрибкоподібними змінами вільної енергії, ентропії, густини і інших фізичних властивостей. Зазвичай, серед агрегатних станів виділяють: тверде тіло, рідину, газ та плазму. Відрізняються вони насамперед характером руху молекул та порядком симетрії. У випадку твердого стану розрізняють кристалічний та склоподібний. Кожний зі станів має свій ступінь впорядкованості, який визначається силами, що діють між частинками.
Термін «агрегатний стан» досить розмитий, що часто дуже огрублює властивості речовини. Так, майже всі речовини в твердому агрегатному стані можуть мати, залежно від тиску і температури, декілька різних термодинамічних фаз. Відмінність поняття агрегатного стану речовини від термодинамічної фази полягає у виділеному вище слові «сильно». Звичайно вимагається, щоб агрегатні стани «виглядали» сильно по-різному. Термодинамічні ж фази можуть відрізнятися «непомітними оку» величинами, як-от теплоємність, структура кристалічних ґраток тощо. Проте при акуратному міркуванні рекомендується говорити саме у термінах термодинамічних фаз.

## Чотири класичні агрегатні стани

### Тверде тіло
У твердотільному стані речовина зберігає як форму, так і об'єм. При низьких температурах майже всі речовини замерзають — перетворюються у тверді тіла. Тверді тіла поділяють на кристалічні й аморфні.
З мікроскопічного погляду тверді тіла характерні тим, що молекули або атоми в них впродовж довгого часу зберігають своє середнє положення незмінним, тільки здійснюючи коливання з невеликою амплітудою навколо них. У кристалах середні положення атомів чи молекул строго впорядковані. Кристалічні тіла зберігають не тільки ближній, а й дальній порядок. В аморфних тілах дальній порядок не зберігається, як і в рідинах.
Кристалічні тверді тіла мають анізотропні властивості, тобто їхній відгук на прикладені зовнішні сили залежить від орієнтації сил відносно кристалічних осей.
У твердотільному стані речовини можуть мати багато фаз, які відрізняються упорядкуванням атомів або іншими характеристиками, такими як упорядкування спінів у феромагнетиках.

### Рідина
У рідкому стані речовина зберігає об'єм, але не тримає форму. Це означає, що рідина може займати тільки частину об'єму посудини, але вільно перетікати й проникати у всі її закутки. Рідина, на відміну від газу, має добре визначену поверхню. Для більшості речовин рідина — проміжний стан між газом і твердим тілом. Речовина переходить у рідкий стан із твердого в результаті процесу, який називається плавленням.
З мікроскопічної точки зору молекули рідини сильно взаємодіють між собою таким чином, що утворюють зв'язаний стан, тобто агрегуються. Потенціальна енергія їхнього притягання більша, ніж кінетична енергія теплового руху. Однак, на відміну від твердого тіла, молекули рідини достатньо рухливі, щоб часто змінювати своє положення. Рухаючись, молекули рідини в будь-який момент мають більш-менш упорядковане розташування, яке називають ближнім порядком, однак, цей порядок не строгий, і на далеких віддалях не зберігається.
Як і газ, рідини теж здебільшого ізотропні. Однак існують рідини із анізотропними властивостями — рідкі кристали. Крім ізотропної, так званої нормальної фази, ці речовини, мезогени, мають одну або кілька упорядкованих термодинамічних фаз, які називають мезофазами. Упорядкування у мезофазах відбувається завдяки особливій формі молекул рідких кристалів. Зазвичай це довгі вузькі молекули, яким вигідно укладатися так, щоб їхні осі збігалися.

### Газ
Газоподібний стан характерний тим, що не зберігає ні форму, ні об'єм. Він заповнює весь доступний об'єм і проникає в будь-які його закутки. Це стан, властивий речовинам із малою густиною. Більшість речовин переходять у газоподібний стан з рідкого або твердого при підвищенні температури. Перехід із рідкого в газоподібний стан називають випаровуванням, а протилежний йому перехід із газоподібного стану в рідкий — конденсацією. Перехід із твердого стану в газоподібний, минаючи рідкий, називають сублімацією.
Деякі речовини не мають газоподібного стану. Це речовини зі складною хімічною будовою, які при підвищенні температури розпадаються внаслідок хімічних реакцій раніше, ніж стають газом.
З мікроскопічної точки зору газ — це стан речовини, в якому окремі її молекули взаємодіють слабо й рухаються хаотично. Взаємодія між ними зводиться до спорадичних зіткнень. Кінетична енергія молекул перевищує потенціальну.
Газу властива ізотропія, тобто незалежність характеристик від напрямку. Здебільшого, у звичних для людини земних умовах, газ має однакову густину в будь-якій точці, однак це не є універсальним законом. В зовнішніх полях, наприклад у полі тяжіння Землі, або в умовах різних температур густина газу може мінятися від точки до точки.
Не існує різних газоподібних термодинамічних фаз однієї речовини.

### Плазма
Плазма у фізиці — стан речовини, в якому її атоми іонізовані, тобто електрони відірвані від ядер. Завдяки цьому речовина стає не тільки електропровідною, але й надзвичайно чутливою до електромагнітних полів. Плазму називають четвертим агрегатним станом речовини.
Плазма — високоіонізоване квазінейтральне суцільне середовище. На відміну від газу або рідини, в плазмі відбувається далекосяжна кулонівська взаємодія між частинками, що і визначає її різноманітні властивості. Плазмові об'єкти у природі — зорі, планетарні туманності, верхні шари атмосфери — йоносфера. Штучно плазма створюється у тліючому газовому розряді, газорозрядних лампах, мас-спектрометрах, при термоядерному синтезі, при роботі йонних двигунів, генераторів і т. д. Зокрема, плазму застосовують у термоелектронних і магнітоплазмодинамічних (МПД) генераторах — перетворювачах тепла безпосередньо в електричну енергію (минаючи перетворення в механічну).
Плазма — найпоширеніший у Всесвіті агрегатний стан речовини. У цьому стані знаходиться речовина зірок і речовина, що наповнює міжпланетний, міжзоряний та міжгалактичний простір. Більшість баріонної речовини (за масою близько 99,9 %) у Всесвіті перебуває у стані плазми.

## Фазові переходи
Часто речовина при зміні температури та тиску переходить з одного агрегатного стану в інший різко, при деяких критичних значеннях цих параметрів. Таке перетворення називається фазовим переходом. Багато фазових переходів мають власні назви:
Фазові переходи поділяються на фазові переходи першого роду, при яких стрибкоподібно міняються перші похідні термодинамічних потенціалів по температурі та тиску, і фазові переходи другого роду, при якому різко міняються лише другі похідні. Переходи між агрегатними станами є фазовими переходами першого роду.

## Низькотемпературні стани

### Конденсат Бозе— Ейнштейна
При глибокому охолоджуванні, гази деяких (далеко не усіх) речовин переходять в стан конденсату Бозе — Ейнштейна. Деякі інші речовини при низьких температурах переходять в надпровідний або надтекучий стан. Будучи, безумовно, окремими термодинамічними фазами, ці стани навряд чи слід називати новими агрегатними станами речовини через їх неуніверсальність.

### Ферміонний конденсат
Частинки з напівцілим спіном, тобто такі, що підкоряються статистиці Фермі, не можуть конденсуватися, так само як частинки з цілим спіном. Проте, при достатньому охолодженні, такі частинки утворюють скорельовані пари, і ці пари починають поводити себе як частинки, що мають цілий спін. Це явище подібне до утворення куперівських пар, що є відповідальними за явище надпровідності. Ферміонну конденсацію було відкрито у 2004 у лабораторіях NASA.

### Надплинне тверде тіло
Надплинне тверде тіло — стан речовини, що має ознаки одночасно твердого тіла і надплинної рідини. Однією з особливостей цього стану є переміщення дефектів у кристалі без тертя. Для створення таких систем атоми охолодженого газу розміщують у максимумах стоячої хвилі, що рухається між двома дзеркалами. Цей стан був передбачений ще у 1969, проте надійно зафіксований — лише у 2017.

## Інші стани

### Вироджений газ
Стан, у який переходять гази при сильному охолодженні або високому тиску. За таких умов принцип Паулі починає сильно впливати на здатність газу до стискання та інші його фізичні характеристики. В залежності від спіна, відрізняють вироджений фермі-газ і вироджений бозе-газ, властивості яких сильно відрізняються. Зазвичай, у такому стані перебувають сукупності окремих частинок, тобто, говорять про вироджений електронний газ, вироджений нейтронний газ, тощо.

### Нейтронний стан
Принципово відмінний від інших стан речовини, яка складається тільки з нейтронів. У нейтронний стан речовина переходить при надвисокому тиску, недосяжному поки в лабораторії, але який існує всередині нейтронних зір. При переході в нейтронний стан електрони речовини об'єднуються з протонами і перетворюються на нейтрони. Для цього необхідно, щоб сили гравітації стиснули речовину настільки, щоб подолати відштовхування електронів, зумовлене принципом Паулі. В результаті, в нейтронному стані речовина повністю складається з нейтронів і має густину порядку ядерної. Температура речовини при цьому не повинна бути дуже високою (в енергетичному еквіваленті не більше від 100 МеВ).

### Глазма
Стан матерії, що, ймовірно, виникає при зіткненнях високоенергетичних адронів, і передує утворенню кварк-глюонної плазми. Глазма є особливістю моделі конденсату кольорового скла, що описує сильну взаємодію за високих енергій. Можливим підтвердженням існування глазми є експерименти на Великому адронному колайдері, під час яких утворюються частинки, скорельовані за азимутальною швидкістю. Вважається також, що в еволюції Всесвіту стан глазми передував кварк-глюонній плазмі, яка існувала в перші мільйонні частки секунди відразу після Великого вибуху. Час існування глазми — кілька іоктосекунд.

### Кварк-глюонна плазма
При сильному підвищенні температури (сотні МеВ і вище), в нейтронному стані починають народжуватися і анігілювати різноманітні мезони. При подальшому підвищенні температури, відбувається деконфайнмент, і речовина переходить в стан кварк-глюонної плазми. Вона складається вже не з адронів, а з кварків і глюонів, що постійно народжуються і зникають.
При подальшому необмеженому підвищенні тиску без підвищення температури речовина колапсує в чорну діру. При одночасному підвищенні і температури, до кварків і глюонів додаються інші частинки. Що відбувається з речовиною (а точніше, з речовиною + простором-часом) при температурах, близьких до планківської температури, поки невідомо.

## Некласичні стани

### Склоподібний стан
Скло — це некристалічний, або аморфний, твердий матеріал. Скло нерідко буває оптично прозорим, проте це не є загальною його характеристикою. Склоподібний стан, тобто, такий, при якому дальній порядок атомів не зберігається, може утворюватися при швидкому охолодженні речовини при переходженні її з рідкого стану у твердий стан.
Деякі речовини, наприклад силікати, більш схильні до утворення аморфних станів. Перехід з рідкого у склоподібний стан називається склуванням. Склування не є фазовим переходом — при ньому фізичні показники речовини змінюються поступово в залежності від температури.
Високомолекулярні полімерні сполуки, зазвичай, перебувають у склоподібному стані, через велетенський розмір своїх молекул (оргскло).

### Рідкі кристали
Рідким кристалом називають стан речовини, у якому вона має властивості, проміжні між твердим і рідким — вони мають плинність, як рідини, проте зберігають далекий порядок, а також анізотропію. Рідкі кристали, зазвичай, складаються з дуже довгих, або дископодібних молекул, що, через свою форму, не можуть вільно обертатися, що і зумовлює їх специфіку. Рідкі кристали демонструють незвичайні оптичні властивості, наприклад, зміну кольору під дією температури, завдяки чому знаходять застосування у багатьох галузях техніки.

### Високоеластичний стан
Властивий для полімерів стан, що є проміжним між склоподібним і рідким. Характерною особливістю цього стану є можливість значних (сотні відсотків) зворотних деформацій і дуже малий модуль пружності. Високоеластичний стан існує у проміжку температур, коли окремі ланки полімерів можуть переміщуватися одна відносно одної, проте цілі молекули не здатні цього зробити. При прикладенні до матеріалу у такому стані сили, клубки полімерних ниток розплутуються, і витягуються в паралельні нитки, але при зникненні сили знову сплутуються. Цей зворотний рух має термодинамічні причини — ентропія сплутаних молекул є вищою ніж у розпрямлених, тому переходи у такі стани є більш ймовірними. Полімери, що знаходяться у високоеластичному стані називають еластомерами.

## Речовини без визначеного агрегатного стану
Неоднорідні речовини типу паст, гелів, суспензій, аерозолів і т. д., які за певних умов демонструють властивості як твердих тіл, так і рідин і навіть газів, звичайно відносять до класу дисперсних матеріалів, а не до яких-небудь конкретних агрегатних станів речовини.

## Інтернет-ресурси
- Стан матерії

title: Агрегатний стан

wikitext:
{{Термодинаміка головний |image=Four_Fundamental_States_of_Matter.png |caption=Чотири фундаментальні агрегатні стани речовини |expanded=Системи}}
'''Агрегáтний стан''' — [[Термодинаміка|термодинамічний]] стан [[Речовина|речовини]], сильно відмінний за своїми фізичними властивостями від інших станів цієї ж речовини.

== Загальний опис ==
Макроскопічний фізичний стан, в якому перебуває речовина при певних умовах [[тиск]]у та [[Температура|температури]].

Переходи між агрегатними станами однієї й тієї ж речовини супроводжуються стрибкоподібними змінами [[Вільна енергія|вільної енергії]], [[термодинамічна ентропія|ентропії]], [[густина|густини]] і інших фізичних властивостей. Зазвичай, серед агрегатних станів виділяють: [[тверде тіло]], [[Рідина|рідину]], [[газ]] та [[Плазма (агрегатний стан)|плазму]]. Відрізняються вони насамперед характером руху [[Молекула|молекул]] та порядком [[симетрія|симетрії]]. У випадку твердого стану розрізняють кристалічний та склоподібний. Кожний зі станів має свій ступінь впорядкованості, який визначається силами, що діють між частинками.

Термін «агрегатний стан» досить розмитий, що часто дуже огрублює властивості речовини. Так, майже всі речовини в [[Тверде тіло|твердому]] агрегатному стані можуть мати, залежно від [[тиск]]у і [[Температура|температури]], декілька різних [[Термодинамічна фаза|термодинамічних фаз]]. Відмінність поняття агрегатного стану речовини від [[Термодинамічна фаза|термодинамічної фази]] полягає у виділеному вище слові «сильно». Звичайно вимагається, щоб агрегатні стани «виглядали» сильно по-різному. Термодинамічні ж фази можуть відрізнятися «непомітними оку» величинами, як-от [[теплоємність]], структура [[кристалічна ґратка|кристалічних ґраток]] тощо. Проте при акуратному міркуванні рекомендується говорити саме у термінах термодинамічних фаз.

== Чотири класичні агрегатні стани ==

=== Тверде тіло ===
[[Файл:Teilchenmodell Feststoff.svg|thumb|]]
{{main|Тверде тіло}}
У твердотільному стані речовина зберігає як [[форма|форму]], так і [[об'єм]]. При низьких температурах майже всі речовини замерзають — перетворюються у тверді тіла. Тверді тіла поділяють на [[кристал]]ічні й [[аморфна речовина|аморфні]].

З мікроскопічного погляду тверді тіла характерні тим, що [[молекула|молекули]] або [[атом]]и в них впродовж довгого часу зберігають своє середнє положення незмінним, тільки здійснюючи [[коливання]] з невеликою [[амплітуда|амплітудою]] навколо них. У кристалах середні положення атомів чи молекул строго впорядковані. Кристалічні тіла зберігають не тільки [[ближній порядок|ближній]], а й [[дальній порядок]]. В аморфних тілах дальній порядок не зберігається, як і в рідинах.

Кристалічні тверді тіла мають [[анізотропія|анізотропні]] властивості, тобто їхній відгук на прикладені зовнішні [[сила|сили]] залежить від орієнтації сил відносно [[Кристалічна структура|кристалічних осей]].

У твердотільному стані речовини можуть мати багато [[термодинамічна фаза|фаз]], які відрізняються упорядкуванням атомів або іншими характеристиками, такими як упорядкування [[спін]]ів у [[феромагнетик]]ах.

=== Рідина ===
[[Файл:Teilchenmodell Flüssigkeit.svg|thumb]]
{{main|Рідина}}
У рідкому стані речовина зберігає [[об'єм]], але не тримає [[форма|форму]]. Це означає, що рідина може займати тільки частину об'єму посудини, але вільно перетікати й проникати у всі її закутки. Рідина, на відміну від газу, має добре визначену [[поверхня|поверхню]]. Для більшості речовин рідина — проміжний стан між газом і твердим тілом. Речовина переходить у рідкий стан із твердого в результаті процесу, який називається [[плавлення]]м.

З мікроскопічної точки зору молекули рідини сильно взаємодіють між собою таким чином, що утворюють зв'язаний стан, тобто агрегуються. [[Потенціальна енергія]] їхнього притягання більша, ніж [[кінетична енергія]] [[тепловий рух|теплового руху]]. Однак, на відміну від твердого тіла, молекули рідини достатньо рухливі, щоб часто змінювати своє положення. Рухаючись, молекули рідини в будь-який момент мають більш-менш упорядковане розташування, яке називають [[ближній порядок|ближнім порядком]], однак, цей порядок не строгий, і на далеких віддалях не зберігається.

Як і газ, рідини теж здебільшого [[ізотропія|ізотропні]]. Однак існують рідини із анізотропними властивостями — [[рідкі кристали]]. Крім ізотропної, так званої нормальної фази, ці речовини, ''мезогени'', мають одну або кілька упорядкованих [[термодинамічна фаза|термодинамічних фаз]], які називають ''мезофазами''. Упорядкування у мезофазах відбувається завдяки особливій формі молекул рідких кристалів. Зазвичай це довгі вузькі молекули, яким вигідно укладатися так, щоб їхні [[Вісь|осі]] збігалися.

=== Газ ===
[[Файл:Teilchenmodell Gas.svg|thumb]]
{{main|Газ}}
Газоподібний стан характерний тим, що не зберігає ні [[форма|форму]], ні [[об'єм]]. Він заповнює весь доступний об'єм і проникає в будь-які його закутки. Це стан, властивий речовинам із малою [[густина|густиною]]. Більшість речовин переходять у газоподібний стан з рідкого або твердого при підвищенні температури. Перехід із рідкого в газоподібний стан називають [[випаровування]]м, а протилежний йому перехід із газоподібного стану в рідкий — [[конденсація|конденсацією]]. Перехід із твердого стану в газоподібний, минаючи рідкий, називають [[Сублімація (фізика)|сублімацією]].

Деякі речовини не мають газоподібного стану. Це речовини зі складною хімічною будовою, які при підвищенні температури розпадаються внаслідок [[хімічна реакція|хімічних реакцій]] раніше, ніж стають газом.

З мікроскопічної точки зору газ — це стан речовини, в якому окремі її [[молекула|молекули]] взаємодіють слабо й рухаються хаотично. Взаємодія між ними зводиться до спорадичних зіткнень. [[Кінетична енергія]] молекул перевищує [[потенціальна енергія|потенціальну]].

Газу властива [[ізотропія]], тобто незалежність характеристик від напрямку. Здебільшого, у звичних для людини земних умовах, газ має однакову густину в будь-якій точці, однак це не є універсальним законом. В зовнішніх полях, наприклад у [[гравітація|полі тяжіння]] [[Земля|Землі]], або в умовах різних температур густина газу може мінятися від точки до точки.

Не існує різних газоподібних [[термодинамічна фаза|термодинамічних фаз]] однієї речовини.

=== Плазма ===
[[Файл:Electron Sea (Plasma).jpg|thumb|Іонізовані атоми (плазма)]]
{{main|Плазма (агрегатний стан)}}
'''Плазма''' у [[Фізика|фізиці]] — стан речовини, в якому її атоми [[Іонізація|іонізовані]], тобто [[електрон]]и відірвані від [[Ядро атома|ядер]]. Завдяки цьому речовина стає не тільки [[Електропровідність|електропровідною]], але й надзвичайно чутливою до [[Електромагнітне поле|електромагнітних полів]]. Плазму називають четвертим агрегатним станом речовини.

Плазма — високоіонізоване [[Квазінейтральність|квазінейтральне]] суцільне середовище. На відміну від газу або рідини, в плазмі відбувається далекосяжна [[Закон Кулона|кулонівська взаємодія]] між частинками, що і визначає її різноманітні властивості. Плазмові об'єкти у природі — [[Зоря|зорі]], [[Планетарна туманність|планетарні туманності]], верхні шари [[Атмосфера Землі|атмосфери]] — [[йоносфера]]. Штучно плазма створюється у тліючому [[Газовий розряд|газовому розряді]], [[Газорозрядна лампа|газорозрядних лампах]], [[мас-спектрометр]]ах, при [[Ядерний синтез|термоядерному синтезі]], при роботі [[Іонний двигун|йонних двигунів]], генераторів і т. д. Зокрема, плазму застосовують у [[Термоелектронний перетворювач|термоелектронних]] і [[Магнітоплазмодинамічний генератор|магнітоплазмодинамічних]] (МПД) генераторах — перетворювачах [[Теплова енергія|тепла]] безпосередньо в [[Електрична енергія|електричну енергію]] (минаючи перетворення в [[Механічна енергія|механічну]]).

Плазма — найпоширеніший у [[Всесвіт]]і агрегатний стан речовини. У цьому стані знаходиться речовина [[Зоря|зірок]] і речовина, що наповнює [[Міжпланетне середовище|міжпланетний]], [[Міжзоряне середовище|міжзоряний]] та [[міжгалактичний простір]]. Більшість [[Баріони|баріонної]] речовини (за масою близько 99,9 %) у Всесвіті перебуває у стані плазми.<ref>{{Cite web |url=http://www.krugosvet.ru/articles/123/1012368/1012368a2.htm |title=Плазма в космосе |last=Владимир Жданов |publisher=[[Кругосвет]] |archive-url=https://www.webcitation.org/617d3432B?url=http://www.krugosvet.ru/enc/nauka_i_tehnika/fizika/PLAZMA.html |archive-date=2011-08-22 |access-date=2009-02-21}}</ref>

== Фазові переходи ==
{{main|Фазові переходи}}
[[Файл:Ice_cubes_melting_in_a_glass.ogv|міні| Танення кубиків льоду демонструє зміну стану]]
Часто речовина при зміні температури та тиску переходить з одного агрегатного стану в інший різко, при деяких критичних значеннях цих параметрів. Таке перетворення називається фазовим переходом. Багато фазових переходів мають власні назви:
[[Файл:Physics matter state transition 1 uk.svg|300px|обрамити|центр]]

Фазові переходи поділяються на [[Фазовий перехід першого роду|фазові переходи першого роду]], при яких стрибкоподібно міняються перші похідні термодинамічних потенціалів по температурі та тиску, і [[Фазовий перехід другого роду|фазові переходи другого роду]], при якому різко міняються лише другі похідні. Переходи між агрегатними станами є фазовими переходами першого роду.

== Низькотемпературні стани ==

=== Конденсат Бозе — Ейнштейна ===
{{main|Конденсація Бозе — Ейнштейна}}
При глибокому охолоджуванні, гази деяких (далеко не усіх) речовин переходять в стан [[конденсація Бозе — Ейнштейна|конденсату Бозе — Ейнштейна]]. Деякі інші речовини при низьких температурах переходять в [[надпровідність|надпровідний]] або [[Надплинність|надтекучий стан]]. Будучи, безумовно, окремими [[Термодинамічна фаза|термодинамічними фазами]], ці стани навряд чи слід називати новими агрегатними станами речовини через їх неуніверсальність.

=== Ферміонний конденсат ===
Частинки з напівцілим [[спін]]ом, тобто такі, що підкоряються [[Статистика Фермі — Дірака|статистиці Фермі]], не можуть конденсуватися, так само як частинки з цілим спіном. Проте, при достатньому охолодженні, такі частинки утворюють скорельовані пари, і ці пари починають поводити себе як частинки, що мають цілий спін. Це явище подібне до утворення [[Куперівська пара|куперівських пар]], що є відповідальними за явище [[надпровідність|надпровідності]]. Ферміонну конденсацію було відкрито у [[2004]] у лабораторіях [[NASA]].<ref>[https://science.nasa.gov/science-news/science-at-nasa/2004/12feb_fermi/ A New Form of Matter: II] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190402130901/https://science.nasa.gov/science-news/science-at-nasa/2004/12feb_fermi |date=2 квітня 2019 }}{{ref-en}}</ref>

=== Надплинне тверде тіло ===
[[Надплинне тверде тіло]] — стан речовини, що має ознаки одночасно [[Тверде тіло|твердого тіла]] і [[Надплинність|надплинної рідини]]. Однією з особливостей цього стану є переміщення [[Дефекти у кристалах|дефектів у кристалі]] без [[тертя]]. Для створення таких систем атоми охолодженого газу розміщують у максимумах [[стояча хвиля|стоячої хвилі]], що рухається між двома дзеркалами. Цей стан був передбачений ще у [[1969]], проте надійно зафіксований — лише у [[2017]].<ref>{{Cite web|title=Физики впервые зафиксировали сверхтекучесть в твердом теле|url=https://nplus1.ru/news/2017/03/02/supersolid|website=nplus1.ru|accessdate=2020-12-08|first=Владимир|last=Королев|archive-date=24 березня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170324061103/https://nplus1.ru/news/2017/03/02/supersolid}}</ref>

== Інші стани ==

=== Вироджений газ ===
{{main|Вироджений газ}}
Стан, у який переходять гази при сильному охолодженні або високому тиску. За таких умов [[принцип Паулі]] починає сильно впливати на здатність газу до стискання та інші його фізичні характеристики. В залежності від спіна, відрізняють вироджений фермі-газ і вироджений бозе-газ, властивості яких сильно відрізняються. Зазвичай, у такому стані перебувають сукупності окремих частинок, тобто, говорять про вироджений [[електронний газ]], вироджений нейтронний газ, тощо.<ref>[http://femto.com.ua/articles/part_1/0624.html вырождения температура] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161213161329/http://femto.com.ua/articles/part_1/0624.html |date=13 грудня 2016 }}{{ref-ru}}</ref>

=== Нейтронний стан ===
{{main|Нейтронна зоря}}
Принципово відмінний від інших стан речовини, яка складається тільки з [[нейтрон]]ів. У нейтронний стан речовина переходить при надвисокому [[тиск]]у, недосяжному поки в лабораторії, але який існує всередині [[нейтронні зорі|нейтронних зір]]. При переході в нейтронний стан електрони речовини об'єднуються з [[протон]]ами і перетворюються на [[нейтрон]]и. Для цього необхідно, щоб [[сила|сили]] [[гравітація|гравітації]] стиснули речовину настільки, щоб подолати відштовхування електронів, зумовлене [[принцип виключення Паулі|принципом Паулі]]. В результаті, в нейтронному стані речовина повністю складається з нейтронів і має [[Густина|густину]] порядку ядерної. Температура речовини при цьому не повинна бути дуже високою (в енергетичному еквіваленті не більше від 100 [[еВ|МеВ]]).

=== Глазма ===
{{main|Глазма}}
Стан матерії, що, ймовірно, виникає при зіткненнях високоенергетичних [[адрон]]ів, і передує утворенню кварк-глюонної плазми. Глазма є особливістю моделі конденсату кольорового скла, що описує [[Сильна взаємодія|сильну взаємодію]] за високих енергій. Можливим підтвердженням існування глазми є експерименти на [[Великий адронний колайдер|Великому адронному колайдері]], під час яких утворюються частинки, скорельовані за азимутальною швидкістю.<ref>[http://news.mit.edu/2012/lead-proton-collisions-at-large-hadron-collider-yield-surprising-results-1127 Lead-proton collisions yield surprising results] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170207113833/http://news.mit.edu/2012/lead-proton-collisions-at-large-hadron-collider-yield-surprising-results-1127 |date=7 лютого 2017 }}{{ref-en}}</ref> Вважається також, що в еволюції [[Всесвіт]]у стан глазми передував кварк-глюонній плазмі, яка існувала в перші мільйонні частки секунди відразу після [[Великий вибух|Великого вибуху]]. Час існування глазми — кілька [[Йокто-|іокто]][[Секунда|секунд]].<ref>{{Cite web |url=http://elementy.ru/lib/430939 |title=Как расщепляют мгновение |last=Игорь Иванов |date=2009-06-29 |publisher=[[Элементы.ру]] |archive-url=https://www.webcitation.org/6Cl35a2eC?url=http://elementy.ru/lib/430939 |archive-date=2012-12-08 |access-date=2012-11-29}}</ref>

=== Кварк-глюонна плазма ===
{{main|Кварк-глюонна плазма}}
При сильному підвищенні температури (сотні МеВ і вище), в нейтронному стані починають народжуватися і [[анігіляція|анігілювати]] різноманітні [[мезони]]. При подальшому підвищенні температури, відбувається [[деконфайнмент]], і речовина переходить в стан [[кварк-глюонна плазма|кварк-глюонної плазми]]. Вона складається вже не з [[адрон]]ів, а з [[кварк]]ів і [[глюон]]ів, що постійно народжуються і зникають.

При подальшому необмеженому підвищенні тиску без підвищення температури речовина колапсує в [[чорна діра|чорну діру]]. При одночасному підвищенні і температури, до кварків і глюонів додаються інші частинки. Що відбувається з речовиною (а точніше, з речовиною + простором-часом) при температурах, близьких до планківської температури, поки невідомо.

== Некласичні стани ==

=== Склоподібний стан ===
{{main|Скло}}
[[Файл:Silica.svg|міні|Розташування [[атом]]ів у склі]]
Скло — це некристалічний, або [[Аморфні речовини|аморфний]], твердий матеріал. Скло нерідко буває оптично прозорим, проте це не є загальною його характеристикою. Склоподібний стан, тобто, такий, при якому дальній порядок атомів не зберігається, може утворюватися при швидкому охолодженні речовини при переходженні її з [[Рідина|рідкого стану]] у твердий стан.
Деякі речовини, наприклад [[силікати]], більш схильні до утворення аморфних станів.<ref>{{Cite web |url=http://necin.com.ua/elektroizolyatori/867-sklopodibnij-stan-rechovini.html |title=Склоподібний стан речовини |accessdate=2 лютого 2017 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20170203075520/http://necin.com.ua/elektroizolyatori/867-sklopodibnij-stan-rechovini.html |archivedate=3 лютого 2017 |deadurl=yes }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170203075520/http://necin.com.ua/elektroizolyatori/867-sklopodibnij-stan-rechovini.html |date=2017-02-03 }}</ref> Перехід з рідкого у склоподібний стан називається ''склуванням''. Склування не є [[фазовий перехід|фазовим переходом]] — при ньому фізичні показники речовини змінюються поступово в залежності від температури.<ref>{{Cite web |url=http://biochem.vsmu.edu.ua/chem_common_u/u_biopolimer.pdf |title=ВИСОКОМОЛЕКУЛЯРНІ РЕЧОВИНИ ТА ЇХ РОЗЧИНИ |accessdate=2 лютого 2017 |archive-date=2 лютого 2017 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170202234757/http://biochem.vsmu.edu.ua/chem_common_u/u_biopolimer.pdf }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170202234757/http://biochem.vsmu.edu.ua/chem_common_u/u_biopolimer.pdf |date=2017-02-02 }}</ref>
Високомолекулярні [[Полімери|полімерні сполуки]], зазвичай, перебувають у склоподібному стані, через велетенський розмір своїх молекул ([[Органічне скло|оргскло]]).

=== Рідкі кристали ===
{{main|Рідкі кристали}}
Рідким кристалом називають стан речовини, у якому вона має властивості, проміжні між твердим і рідким — вони мають плинність, як рідини, проте зберігають далекий порядок, а також [[анізотропія|анізотропію]]. Рідкі кристали, зазвичай, складаються з дуже довгих, або дископодібних молекул, що, через свою форму, не можуть вільно обертатися, що і зумовлює їх специфіку. Рідкі кристали демонструють незвичайні оптичні властивості, наприклад, зміну кольору під дією температури, завдяки чому знаходять застосування у багатьох галузях техніки.<ref>{{Cite web|title=ХиМиК.ru - ЖИДКИЕ КРИСТАЛЛЫ - Химическая энциклопедия|url=https://xumuk.ru/encyklopedia/1540.html|website=xumuk.ru|accessdate=2020-12-08|archive-date=21 січня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210121015006/https://xumuk.ru/encyklopedia/1540.html}}</ref>

=== Високоеластичний стан ===
Властивий для [[Полімери|полімерів]] стан, що є проміжним між склоподібним і рідким. Характерною особливістю цього стану є можливість значних (сотні відсотків) зворотних [[Деформація|деформацій]] і дуже малий [[модуль пружності]]. Високоеластичний стан існує у проміжку температур, коли окремі ланки полімерів можуть переміщуватися одна відносно одної, проте цілі молекули не здатні цього зробити. При прикладенні до матеріалу у такому стані [[Сила|сили]], клубки полімерних ниток розплутуються, і витягуються в паралельні нитки, але при зникненні сили знову сплутуються. Цей зворотний рух має термодинамічні причини — [[ентропія]] сплутаних молекул є вищою ніж у розпрямлених, тому переходи у такі стани є більш ймовірними. Полімери, що знаходяться у високоеластичному стані називають [[Еластомери|''еластомерами'']].<ref>[http://www.xumuk.ru/encyklopedia/846.html ВЫСОКОЭЛАСТИЧЕСКОЕ СОСТОЯНИЕ] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170204003923/http://www.xumuk.ru/encyklopedia/846.html |date=4 лютого 2017 }}{{ref-ru}}</ref>

== Речовини без визначеного агрегатного стану ==
Неоднорідні речовини типу паст, гелів, суспензій, аерозолів і т. д., які за певних умов демонструють властивості як твердих тіл, так і рідин і навіть газів, звичайно відносять до класу [[Дисперсні речовини|дисперсних матеріалів]], а не до яких-небудь конкретних агрегатних станів речовини.

== Див. також ==
* [[Фаза (фізична хімія)]]
* [[Потрійна точка]]
* [[Нормальні умови|Нормальні та стандартні умови]]

* [[Стихія (алхімія)|Класичний елемент]]
* [[Фізика конденсованих середовищ|Фізика конденсованого стану]]
* [[Переохолоджена рідина|Переохолодження]]
* [[Перегріта рідина|Перегрівання]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Інтернет-ресурси ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=kZddrWaCC_8 Стан матерії]

== Джерела ==
* {{книга
|автор        = Гомонай В. І., Гомонай О. В.
|заголовок    = Фізична хімія
|місто        = Ужгород
|видавництво  = Патент
|рік          = 2004
|сторінок     = 712
}}
* {{МГЕ|nocat=1}}
* {{cite book
|ім'я=
|прізвище=
|автор= Кикоин А.К., Кикоин И.К.
|авторлінк=
|співавтори=
|пубдата=
|пубрік=
|дата=
|рік= 1976
|назва= Молекулярная физика
|глава=
|главалінк=
|редактор=
|лінк=
|формат=
|інші=
|видання=
|мова= російська
|сторінки=
|видавництво= Наука
|знаходження= Москва
|doi=
|isbn=
|посилання=
}}
{{Бібліоінформація}}
[[Категорія:Базові поняття фізики]]
[[Категорія:Агрегатні стани|*]]

Теплоємність: {\displaystyle c=} · {\displaystyle T} · {\displaystyle \partial S} · {\displaystyle N} · {\displaystyle \partial T}

Стисливість: {\displaystyle \beta =-} · {\displaystyle 1} · {\displaystyle \partial V} · {\displaystyle V} · {\displaystyle \partial p}

Теплове розширення: {\displaystyle \alpha =} · {\displaystyle 1} · {\displaystyle \partial V} · {\displaystyle V} · {\displaystyle \partial T}

Внутрішня енергія: {\displaystyle U(S,V)}

Ентальпія: {\displaystyle H(S,p)=U+pV}

Вільна енергія Гельмгольца: {\displaystyle A(T,V)=U-TS}

Вільна енергія Гіббса: {\displaystyle G(T,p)=H-TS}

{\displaystyle T}: {\displaystyle \partial S}

{\displaystyle N}: {\displaystyle \partial T}

{\displaystyle 1}: {\displaystyle \partial V}

{\displaystyle V}: {\displaystyle \partial p}

{\displaystyle V}: {\displaystyle \partial T}