text:
# Хітун Роман Юрійович
Роман Юрійович Хітун — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни, що загинув у ході російського вторгнення в Україну в 2022 році.

## Життєпис
Роман Хітун народився в 1974 році в місті Мирноград Покровського району Донецької області.
Загинув 9 березня 2022 року, під час виконання службових обов’язків у складі сил та засобів ООС на території Харківської області, поблизу Ізюму. Чин прощання із загиблим Романом Хітуном відбувся 13 березня 2022 року в рідному місті. Поховали загиблого на кладовищі "Озерка".

## Нагороди
- орден «За мужність» III ступеня (2022, посмертно) — за особисту мужність і самовіддані дії, виявлені у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, вірність військовій присязі[3].

title: Хітун Роман Юрійович

wikitext:
{{Військовик2
| ім'я                =  Роман Хітун
| оригінал імені      =  Хітун Роман Юрійович
| портрет             =
| підпис              =
| дата народження     = 14.1.1974
| місце народження    =м. Мирноград, Донецька область
| дата смерті         = 09.03.2022
| місце смерті        =Харківська область
| причина смерті      = загинув у ході [[Російське вторгнення в Україну (2022)|російського вторгнення в Україну]]
| національність      = [[українці|українець]]
| університет         =
| ступінь             =
| прізвисько          =
| партія              =
| країна              = {{UKR}}
| вид збройних сил    = {{fЗСУ}}
| рід військ          =
| роки служби         =
| звання              = {{Ранг|країна=Україна|звання=Солдат}}
| формування          =
| командування        =
| битви               = [[Російсько-українська війна (з 2014)|Російсько-українська війна]]
| нагороди            = {{(!}} style="background: transparent"
{{!}} {{Орден За мужність III ступеня|2022}}
{{!)}}
}}
{{однофамільці|Хітун}}
'''Роман Юрійович Хітун''' — [[солдат]] [[Збройні сили України|Збройних сил України]], [[Учасники російсько-української війни Х|учасник російсько-української війни]], що загинув у ході [[Російське вторгнення в Україну (2022)|російського вторгнення в Україну в 2022 році]].

== Життєпис ==
Роман Хітун народився в 1974 році в місті Мирноград Покровського району Донецької області.

Загинув 9 березня 2022 року, під час виконання службових обов’язків у складі сил та засобів ООС на території Харківської області, поблизу Ізюму. Чин прощання із загиблим Романом Хітуном відбувся 13 березня 2022 року в рідному місті. Поховали загиблого на кладовищі "Озерка"<ref>{{Cite web|title=Мирноград приймає переселенців, всього 831 особа з початку евакуації
|url=https://www.06239.com.ua/news/3348998/mirnograd-prijmae-pereselenciv-vsogo-831-osoba-z-pocatku-evakuacii |website=www.06239.com.ua |date=2022-03-13 |accessdate=2023-01-16|language=uk|first=|last= }}</ref><ref>{{Cite web|title=У Мирнограді попрощалися з військовослужбовцем Романом Хітуном|url=https://kapri.dn.ua/2022/03/13/u-mirnogradi-poproshhalisja-z-vijskovosluzhbovcem-romanom-hitunom/|website=Телевидение «Капри» - Новости Покровска|date=2022-03-13|accessdate=2023-02-06|language=ru-UA|last=kapri}}</ref>.

== Нагороди ==
* орден «[[Орден «За мужність»|За мужність]]» III ступеня (2022, посмертно) — ''за особисту мужність і самовіддані дії, виявлені у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, вірність військовій присязі''<ref name="відзначив 5 квітня">{{Cite web|title=Президент відзначив захисників державними нагородами: 292 військовослужбовці, з них 57 – посмертно |url=https://armyinform.com.ua/2022/04/06/prezydent-vidznachyv-ukrayinskyh-zahysnykiv-derzhavnymy-nagorodamy-292-vijskovosluzhbovczi-z-nyh-57-posmertno/ |website=armyinform.com.ua |date=2022-04-06|accessdate=2023-01-16|language=uk|first=|last=}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* {{УПУ|214/2022|5 квітня 2022|Про відзначення державними нагородами України|link=https://www.president.gov.ua/documents/2142022-42033}}
{{ukr-mil-bio-stub}}
{{Нормативний контроль|}}
{{Учасники РУВ|загинув=так}}

[[Категорія:Померли в Ізюмському районі]]
[[Категорія:Уродженці Мирнограда]]
[[Категорія:Учасники боїв за Ізюм]]

title: Загальна інформація

Народження: 14 січня 1974 · м. Мирноград, Донецька область

Смерть: 9 березня 2022 (48 років) · Харківська область · (загинув у ході російського вторгнення в Україну)

Національність: українець

title: Військова служба

Приналежність: Україна

Вид ЗС: Збройні сили

Війни / битви: Російсько-українська війна


text:
# Рисан (Іран)
Рисан (перс. ريسن) — село в Ірані, у дегестані Шуиїл, у бахші Рахімабад, шагрестані Рудсар остану Ґілян. За даними перепису 2006 року, його населення становило 152 особи, що проживали у складі 39 сімей.

## Клімат
Середня річна температура становить 9,42°C, середня максимальна – 24,97°C, а середня мінімальна – -7,42°C. Середня річна кількість опадів – 381 мм.
| Клімат поселення                              | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення | Клімат поселення |
| Показник                                      | Січ.             | Лют.             | Бер.             | Квіт.            | Трав.            | Черв.            | Лип.             | Серп.            | Вер.             | Жовт.            | Лист.            | Груд.            |                  |
| Середній максимум, °C                         | 2,92             | 3,76             | 6,38             | 12,86            | 18,38            | 22,60            | 24,97            | 24,81            | 20,96            | 17,40            | 11,36            | 5,25             |                  |
| Середня температура, °C                       | −2,25            | −1,44            | 1,19             | 7,69             | 13,20            | 17,42            | 20,39            | 20,22            | 16,38            | 12,81            | 6,79             | 0,67             |                  |
| Середній мінімум, °C                          | −7,42            | −6,62            | −3,99            | 2,50             | 8,02             | 12,25            | 15,77            | 15,63            | 11,78            | 8,22             | 2,17             | −3,93            |                  |
| Норма опадів, мм                              | 36               | 39               | 60               | 47               | 38               | 13               | 11               | 9                | 13               | 33               | 39               | 43               |                  |
| Середньомісячна швидкість вітру, м/с          | 1.95             | 2.51             | 2.66             | 2.96             | 2.43             | 2.23             | 2.12             | 1.91             | 1.83             | 1.91             | 2.22             | 1.94             |                  |
| Середньомісячна сонячна радіація, кДж/м²·день | 7801             | 10282            | 12743            | 16749            | 20667            | 23423            | 23377            | 20769            | 17451            | 12710            | 9462             | 7447             |                  |
| --------------------------------------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- | ---------------- |
| Джерело:                                      |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |                  |

wikiname: ukwiki

title: Рисан (Іран)

in_language: uk

wikitext:
{{Otheruses|Рисан}}
{{Infobox Settlement
  |official_name          = Рисан
  |native_name            = ريسن
  |image_skyline          =
  |map_caption            =
  |pushpin_map            = Іран
  |latd = 36 | latm = 45 | lats = 59.04 | latNS = N
  |longd = 50 | longm = 12 | longs = 11.16 | longEW = E
  |coor_footnotes = {{coord|36.7664|50.2031|format=dms|display=title}}
  |subdivision_type       = Країна
  |subdivision_name       = [[Іран]]
  |subdivision_type1      = [[Остани Ірану|Остан]]
  |subdivision_name1      = [[Ґілян]]
  |subdivision_type2      = [[Шагрестани Ірану|Шагрестан]]
  |subdivision_name2      = [[Рудсар (шагрестан)|Рудсар]]
  |subdivision_type3      = [[Бахш]]
  |subdivision_name3      = [[Рахімабад (бахш)|Рахімабад]]
  |subdivision_type4      = [[Дегестан]]
  |subdivision_name4      = [[Шуиїл (дегестан)|Шуиїл]]
  |leader_title           =
  |leader_name            =
  |established_title      =
  |established_date       =
  |area_magnitude         =
  |area_metro_km2         =
  |area_metro_sq_mi       =
  |area_land_km2          =
  |area_land_sq_mi        =
  |area_water_km2         =
  |area_water_sq_mi       =
  |area_water_percent     =
  |area_total_km2         =
  |area_total_sq_mi       =
  |population_as_of       = 2006
  |population_total       = 152
  |population_footnotes = <ref name="census2006"/>
  |timezone               = IRST
  |utc_offset             = +3:30
  |timezone_DST           = IRST
  |utc_offset_DST         = +4:30
  |website                =
  |postal_code            =
  |postal_code_type       = Поштовий індекс
  |elevation_m            =
  |footnotes              =
}}
'''Рисан''' ({{lang-fa|ريسن}}) — село в [[Іран]]і, у дегестані [[Шуиїл (дегестан)|Шуиїл]], у бахші [[Рахімабад (бахш)|Рахімабад]], шагрестані [[Рудсар (шагрестан)|Рудсар]] остану [[Ґілян]]. За даними перепису 2006 року, його населення становило 152 особи, що проживали у складі 39 сімей<ref name="census2006">[https://web.archive.org/web/20110920084728/http://www.amar.org.ir/DesktopModules/FTPManager/upload/upload2360/newjkh/newjkh/01.xls Перепис населення Ірану 2006]</ref>.

== Клімат ==
Середня річна температура становить 9,42°C, середня максимальна – 24,97°C, а середня мінімальна – -7,42°C. Середня річна кількість опадів – 381 мм.<ref name=worldclim>{{citeweb|url=http://www.worldclim.org|title=Worldclim 2: New 1-km spatial resolution climate surfaces for global land areas.|authors=Fick, S.E., R.J. Hijmans|year=2017|publisher=International Journal of Climatology.|accessdate=26 березня 2022|archive-date=12 березня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220312224814/https://www.worldclim.org/}}</ref><ref name=determ>Значення визначено за географічними координатами поселення із роздільною здатністю 2,5'</ref>
{{Клімат міста
|Місто_род= поселення
|Джерело= <ref name=worldclim/><ref name=determ/>
| Січ_сер=-2.25           | Січ_сер_опади=36
| Лют_сер=-1.44           | Лют_сер_опади=39
| Бер_сер=1.19           | Бер_сер_опади=60
| Кві_сер=7.69           | Кві_сер_опади=47
| Тра_сер=13.20           | Тра_сер_опади=38
| Чер_сер=17.42           | Чер_сер_опади=13
| Лип_сер=20.39           | Лип_сер_опади=11
| Сер_сер=20.22           | Сер_сер_опади=9
| Вер_сер=16.38           | Вер_сер_опади=13
| Жов_сер=12.81           | Жов_сер_опади=33
| Лис_сер=6.79           | Лис_сер_опади=39
| Гру_сер=0.67           | Гру_сер_опади=43

| Січ_сер_мін= -7.42       | Січ_сер_макс= 2.92
| Лют_сер_мін= -6.62       | Лют_сер_макс= 3.76
| Бер_сер_мін= -3.99       | Бер_сер_макс= 6.38
| Кві_сер_мін= 2.50       | Кві_сер_макс= 12.86
| Тра_сер_мін= 8.02       | Тра_сер_макс= 18.38
| Чер_сер_мін= 12.25       | Чер_сер_макс= 22.60
| Лип_сер_мін= 15.77       | Лип_сер_макс= 24.97
| Сер_сер_мін= 15.63       | Сер_сер_макс= 24.81
| Вер_сер_мін= 11.78       | Вер_сер_макс= 20.96
| Жов_сер_мін= 8.22       | Жов_сер_макс= 17.40
| Лис_сер_мін= 2.17       | Лис_сер_макс= 11.36
| Гру_сер_мін= -3.93       | Гру_сер_макс= 5.25

|Січ_вітер = 1.95	|Січ_рад = 7801
|Лют_вітер = 2.51	|Лют_рад = 10282
|Бер_вітер = 2.66	|Бер_рад = 12743
|Кві_вітер = 2.96	|Кві_рад = 16749
|Тра_вітер = 2.43	|Тра_рад = 20667
|Чер_вітер = 2.23	|Чер_рад = 23423
|Лип_вітер = 2.12	|Лип_рад = 23377
|Сер_вітер = 1.91	|Сер_рад = 20769
|Вер_вітер = 1.83	|Вер_рад = 17451
|Жов_вітер = 1.91	|Жов_рад = 12710
|Лис_вітер = 2.22	|Лис_рад = 9462
|Гру_вітер = 1.94	|Гру_рад = 7447
}}

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Iran-geo-stub}}

{{Портали|Іран|Географія}}
{{Остан Ґілян}}

[[Категорія:Населені пункти шагрестану Рудсар]]

title: Координати36°45′59″ пн. ш. 50°12′11″ сх. д. / 36.7664° пн. ш. 50.2031° сх. д.: 36°45′59.04″ пн. ш. 50°12′11.16″ сх. д. / 36.7664000° пн. ш. 50.2031000° сх. д.

Країна: Іран

Остан: Ґілян

Шагрестан: Рудсар

Бахш: Рахімабад

Дегестан: Шуиїл

Населення (2006)

Часовий пояс: IRST (UTC+3:30)

- Літній час: IRST (UTC+4:30)


text:
# Нівітігала (підрозділ окружного секретаріату)
Підрозділ окружного секретаріату Нівітігала — підрозділ окружного секретаріату округу Ратнапура, провінції Сабарагамува, Шрі-Ланка. Складається з 24 Грама Ніладхарі.

wikitext:
{{Infobox settlement
|official_name          ={{PAGENAMEBASE}}
|native_name            ={{lang-ta|நிவித்திகலை}}, {{lang-si|නිවිතිගල}}
|settlement_type        =[[Підрозділи окружного секретаріату|Підрозділ ОС]]
|pushpin_label_position =bottom
|subdivision_type       = Країна
|subdivision_name       ={{ПрапорТекст|Шрі-Ланка}}
|subdivision_type1      = [[Провінції Шрі-Ланки|Провінція]]
|subdivision_name1      =[[Сабарагамува]]
|subdivision_type2      = [[Округи Шрі-Ланки|Округ]]
|subdivision_name2      =[[Ратнапура (округ)|Ратнапура]]
|unit_pref                =Imperial
|timezone               =Стандартний часовий пояс Шрі-Ланки
|utc_offset             =+5:30
}}
'''Підрозділ окружного секретаріату {{PAGENAMEBASE}}''' — [[Підрозділи окружного секретаріату|підрозділ окружного секретаріату]] округу [[Ратнапура (округ)|Ратнапура]], провінції [[Сабарагамува]], [[Шрі-Ланка]]. Складається з 24 [[Грама Ніладхарі]].

== Джерела ==
* [http://www.ds.gov.lk/ Divisional Secretariats Portal]

{{підрозділи окружного секретаріату округу Ратнапура}}

[[Категорія:Підрозділи окружного секретаріату округу Ратнапура]]

title: Нівітігала

Країна: Шрі-Ланка

Провінція: Сабарагамува

Округ: Ратнапура

Часовий пояс: Стандартний часовий пояс Шрі-Ланки (UTC+5:30)


text:
# Ухтинський міський округ
міський округ Ухта́ (рос. городской округ Ухта, комі Вуктыл каркытш) — адміністративна одиниця Республіки Комі Російської Федерації.
Адміністративний центр — місто Ухта.

## Населення
Населення району становить 118987 осіб (2017; 121701 у 2010, 127362 у 2002, 142189 у 1989).
Національний склад (станом на 2010 рік):
- росіяни — 93112 осіб (76,51 %)
- комі — 9100 осіб (7,48 %)
- українці — 4710 осіб (3,87 %)
- татари — 1242 особи (1,02 %)
- білоруси — 1230 осіб (1,01 %)
- азербайджанці — 756 осіб (0,62 %)
- чуваші — 749 осіб (0,62 %)
- німці — 607 осіб (0,50 %)
- інші — 10195 осіб

## Адміністративно-територіальний поділ
На території району 5 міських та 3 сільських поселень:
| Поселення                       | Площа, км² | Населення, осіб (1989) | Населення, осіб (2002) | Населення, осіб (2010) | Центр    | Населені пункти |
| ------------------------------- | ---------- | ---------------------- | ---------------------- | ---------------------- | -------- | --------------- |
| Боровське міське поселення      | 1939,61    | 3129                   | 2088                   | 1643                   | Боровий  | 2               |
| Водненське міське поселення     | 1444,70    | 8546                   | 6821                   | 6508                   | Водний   | 3               |
| Ухтинське міське поселення      | 4810,73    | 112876                 | 103340                 | 99591                  | Ухта     | 1               |
| Шудаязьке міське поселення      | 56,33      | 4275                   | 3625                   | 3411                   | Шудаяг   | 1               |
| Ярезьке міське поселення        | 1303,23    | 10863                  | 9411                   | 8716                   | Ярега    | 3               |
| Кедвавомське сільське поселення | 851,11     | 554                    | 473                    | 332                    | Кедвавом | 4               |
| Кемдінське сільське поселення   | 2008,89    | 713                    | 531                    | 484                    | Кемдін   | 4               |
| Сед'юське сільське поселення    | 1158,42    | 1233                   | 1073                   | 1016                   | Сед'ю    | 2               |

## Найбільші населені пункти
| № | Населений пункт | Населення, осіб (1989) | Населення, осіб (2002) | Населення, осіб (2010) |
| - | --------------- | ---------------------- | ---------------------- | ---------------------- |
| 1 | Ухта            | 112 876                | 103 340                | 99 591                 |
| 2 | Ярега           | 10 863                 | 8 512                  | 7 806                  |
| 3 | Водний          | 8 198                  | 6 634                  | 6 382                  |
| 4 | Шудаяг          | 4 275                  | 3 625                  | 3 411                  |
| 5 | Боровий         | 2 635                  | 1 916                  | 1 560                  |

title: Ухтинський міський округ

wikitext:
{{Муніципальний район Росії
| назва укр. = Ухтинський міський округ
| назва ін. = {{lang-ru|городской округ Ухта}}
{{lang-kv|Уква каркытш}}
| прапор =
| опис прапора =
| герб = Coat_of_Arms_of_Ukhta_(Komia)_(1979).png
| опис герба = Герб Ухти
| розташування = Location_Uhta_District_Komi_Republic.svg
| мапа =
| суб'єкт = [[Республіка Комі]]
| код ЗКАТУ =
| утворений = [[2006]] року
| населення = 118987 осіб
| дані = 2017
| площа = 13573,02
| густота = 8,77
| код району = 8216
| поштові індекси =
| центр = місто [[Ухта]]
| міські округи =
| міські поселення = 5
| сільські поселення = 3
| міста = 1
| смт = 4
| села = 5
| селища = 8
| адреса =
| вебсторінка  = http://mouhta.ru/
| голова РДА =
| голова району =
}}

'''міський округ Ухта́''' ({{lang-ru|городской округ Ухта}}, {{lang-kv|Вуктыл каркытш}}) — адміністративна одиниця [[республіка Комі|Республіки Комі]] [[Росія|Російської Федерації]].

Адміністративний центр — місто [[Ухта]].

== Населення ==
Населення району становить 118987 осіб ([[2017]]{{RUS-population|2017}}; 121701 у [[2010]]{{RUS-KO-census-2010}}, 127362 у [[2002]]{{RUS-census2002}}, 142189 у [[1989]]{{RUS-KO-admin2006}}).

Національний склад (станом на 2010 рік<ref>{{Cite web |url=http://www.gks.ru/scripts/db_inet2/passport/table.aspx?opt=876080002010 |title=Архівована копія |accessdate=2018-12-20 |archive-date=2018-12-03 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181203202737/http://www.gks.ru/scripts/db_inet2/passport/table.aspx?opt=876080002010 }}</ref>):
* [[росіяни]] — 93112 осіб (76,51 %)
* [[комі (народ)|комі]] — 9100 осіб (7,48 %)
* [[українці]] — 4710 осіб (3,87 %)
* [[татари]] — 1242 особи (1,02 %)
* [[білоруси]] — 1230 осіб (1,01 %)
* [[азербайджанці]] — 756 осіб (0,62 %)
* [[чуваші]] — 749 осіб (0,62 %)
* [[німці]] — 607 осіб (0,50 %)
* інші — 10195 осіб

== Адміністративно-територіальний поділ ==
На території району 5 міських та 3 сільських поселень:
{| align="center" class="standard"
|+
! |Поселення
! |Площа,
км²
! |Населення,
осіб ([[1989]])
! |Населення,
осіб ([[2002]])
! |Населення,
осіб ([[2010]])
! |Центр
! |Населені
пункти
|-----
| [[Боровське міське поселення]]
| align="right"| 1939,61
| align="right"| 3129
| align="right"| 2088
| align="right"| 1643
| [[боровий (смт)|Боровий]]
| align="right"| 2
|-----
| [[Водненське міське поселення]]
| align="right"| 1444,70
| align="right"| 8546
| align="right"| 6821
| align="right"| 6508
| [[Водний]]
| align="right"| 3
|-----
| [[Ухтинське міське поселення]]
| align="right"| 4810,73
| align="right"| 112876
| align="right"| 103340
| align="right"| 99591
| [[Ухта]]
| align="right"| 1
|-----
| [[Шудаязьке міське поселення]]
| align="right"| 56,33
| align="right"| 4275
| align="right"| 3625
| align="right"| 3411
| [[Шудаяг]]
| align="right"| 1
|-----
| [[Ярезьке міське поселення]]
| align="right"| 1303,23
| align="right"| 10863
| align="right"| 9411
| align="right"| 8716
| [[Ярега]]
| align="right"| 3
|-----
| [[Кедвавомське сільське поселення]]
| align="right"| 851,11
| align="right"| 554
| align="right"| 473
| align="right"| 332
| [[Кедвавом]]
| align="right"| 4
|-----
| [[Кемдінське сільське поселення]]
| align="right"| 2008,89
| align="right"| 713
| align="right"| 531
| align="right"| 484
| [[Кемдін]]
| align="right"| 4
|-----
| [[Сед'юське сільське поселення]]
| align="right"| 1158,42
| align="right"| 1233
| align="right"| 1073
| align="right"| 1016
| [[Сед'ю]]
| align="right"| 2
|+
|}

== Найбільші населені пункти ==
{| align="center" class="standard"
|+
! |№
! |Населений пункт
! |Населення,
осіб ([[1989]])
! |Населення,
осіб ([[2002]])
! |Населення,
осіб ([[2010]])
|-----
| 1
| '''[[Ухта]]'''
| align="right"| 112 876
| align="right"| 103 340
| align="right"| 99 591
|-----
| 2
| '''[[Ярега]]'''
| align="right"| 10 863
| align="right"| 8 512
| align="right"| 7 806
|-----
| 3
| '''[[Водний]]'''
| align="right"| 8 198
| align="right"| 6 634
| align="right"| 6 382
|-----
| 4
| '''[[Шудаяг]]'''
| align="right"| 4 275
| align="right"| 3 625
| align="right"| 3 411
|-----
| 5
| '''[[боровий (смт)|Боровий]]'''
| align="right"| 2 635
| align="right"| 1 916
| align="right"| 1 560
|+
|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* {{офіційний сайт|http://mouhta.ru/|«городской округ Ухта»}} {{ref-ru}}

{{Республіка Комі}}
{{Ухтинський міський округ}}

{{Komi-geo-stub}}

[[Категорія:Міські округи Республіки Комі]]
[[Категорія:Ухтинський міський округ|*]]
[[Категорія:Ухта]]

title: рос. городской округ Ухта · комі Уква каркытш

рос. городской округ Ухта · комі Уква каркытш: Розташування району

title: Основні дані

Суб'єкт Російської Федерації: Республіка Комі

Утворений: 2006 року

Густота населення: 8,77 осіб/км²

title: Населені пункти та поселення

Адміністративний центр: місто Ухта

title: Влада


text:
# Республіки в складі Російської Федерації
Російська Федерація складається з 81 суб'єкту, 19 з яких є республіками. Загалом республіки займають 28,6 % території Росії, у них проживає 16,9% населення країни.
Республіки, на відміну від країв і областей, є національно-державними утвореннями, тобто формою державності того або іншого народу (народів) у складі Росії. На відміну від інших суб'єктів федерації, республіки приймають власні конституції і мають право визначати свої державні мови.
Більшість сучасних республік у радянський період мали статус автономної радянської соціалістичної республіки, деякі були автономними областями. У рамках РРФСР вони вважалися суб'єктами федерації, будучи національно-державними утвореннями, на відміну від країв та областей — адміністративно-територіальних одиниць.

## Перелік
1. Республіка Адигея (Майкоп)
2. Республіка Алтай (Горно-Алтайськ)
3. Республіка Башкортостан (Уфа)
4. Республіка Бурятія (Улан-Уде)
5. Республіка Дагестан (Махачкала)
6. Кабардино-Балкарська Республіка (Нальчик)
7. Республіка Калмикія (Еліста)
8. Карачаєво-Черкеська Республіка (Черкеськ)
9. Республіка Карелія (Петрозаводськ)
10. Республіка Комі (Сиктивкар)
11. Республіка Марій Ел (Йошкар-Ола)
12. Республіка Мордовія (Саранськ)
13. Республіка Саха або Якутія (Якутськ)
14. Республіка Північна Осетія — Аланія (Владикавказ)
15. Республіка Татарстан або Татарстан (Казань)
16. Республіка Тива (Кизил)
17. Удмуртська Республіка (Іжевськ)
18. Республіка Хакасія (Абакан)
19. Чуваська Республіка (Чебоксари)

Республіка Крим, а також так звані Донецька і Луганська народні республіки були створені всупереч нормам міжнародного права на окупованій Росією території України (АР Крим, Донецька область, Луганська область).

## Національний склад республік РФ
| №  | народ                 | титульний (%) | титульний (%) | титульний (%) | титульний (%) | росіяни (%) | росіяни (%) | росіяни (%) | росіяни (%) | інші (%) | інші (%) | інші (%) | інші (%) |
|    | республіка            | 1979          | 1989          | 2002          | 2010          | 1979        | 1989        | 2002        | 2010        | 1979     | 1989     | 2002     | 2010     |
| -- | --------------------- | ------------- | ------------- | ------------- | ------------- | ----------- | ----------- | ----------- | ----------- | -------- | -------- | -------- | -------- |
| 1  | Адигея                | 21,3          | ▲ 22,1        | ▲ 24,1        | ▲ 25,2        | 70,8        | ▼ 68,0      | ▼ 64,4      | ▼ 63,6      |          |          |          |          |
| 2  | Алтай                 | ▲ 29,1        | ▲ 31,0        | ▲ 33,4        | ▲ 33,9        | ▲ 63,3      | ▼ 60,4      | ▼ 57,4      | ▼ 56,6      |          | 5,6      | ▲ 5,9    | ▲ 6,2    |
| 3  | Башкортостан          | 24,3          | ▼ 21,9        | ▲ 29,7        | ▼ 29,5        | 40,3        | ▼ 39,2      | ▼ 36,3      | ▼ 36,1      | 24,5     | ▲ 28,4   | ▼ 24,1   | ▲ 25,4   |
| 4  | Бурятія               | ▲ 23,0        | ▲ 24,0        | ▲ 27,8        | ▲ 30          | ▼ 72,1      | ▼ 69,9      | ▼ 67,8      | ▼ 66,1      |          |          |          |          |
| 5  | Дагестан              | 86,0          |               |               |               | 11,0        | ▼ 9,2       | ▼ 4,6       | ▼ 3,6       |          |          |          |          |
|    |                       |               |               |               |               |             |             |             |             |          |          |          |          |
| 6  | Кабардино-Балкарія    | 45,6          | ▲ 52,2        | ▲ 55,3        | ▲ 57,2        | 35,1        | ▼ 31,9      | ▼ 25,1      | ▼ 22,5      | 9,0      | ▲ 9,4    | ▲ 11,6   | ▲ 12,7   |
| 7  | Калмикія              | ▲ 41,4        | ▲ 45,3        | ▲ 53,3        | ▲ 57,4        | ▼ 42,7      | ▼ 37,6      | ▼ 33,5      | ▼ 30,2      |          |          |          |          |
| 8  | Карачаєво-Черкесія    | 29,7          | ▲ 31,2        | ▲ 38,5        | ▲ 41          | 45,0        | ▼ 42,4      | ▼ 33,6      | ▼ 31,6      | 9,3      | ▲ 9,7    | ▲ 11,2   | ▲ 11,9   |
| 9  | Карелія               | ▼ 11,1        | ▼ 10,0        | ▼ 9,2         | ▼ 7,4         | ▲ 71,3      | ▲ 73,6      | ▲ 76,6      | ▲ 82,2      |          |          |          |          |
| 10 | Комі                  | ▼ 25,3        | ▼ 23,3        | ▲ 25,1        | ▼ 23,7        | ▲ 56,7      | ▲ 57,7      | ▲ 59,5      | ▲ 65,1      |          |          |          |          |
| 11 | Марій Ел              | ▼ 43,6        | ▼ 43,3        | ▼ 42,8        | ▲ 43,9        | ▼ 47,6      | ▼ 47,4      | ▬ 47,4      | ▬ 47,4      |          |          |          |          |
| 12 | Мордовія              | ▼ 34,2        | ▼ 32,5        | ▼ 31,9        | ▲ 40          | ▲ 59,7      | ▲ 60,8      | ▬ 60,8      | ▼ 53,4      |          |          |          |          |
| 13 | Саха                  | ▲ 36,9        | ▼ 33,4        | ▲ 45,5        | ▲ 49,9        | ▲ 50,5      | ▼ 50,3      | ▼ 41,1      | ▼ 37,8      |          |          |          |          |
| 14 | Північна Осетія       | ▲ 50,5        | ▲ 52,9        | ▲ 62,7        | ▲ 65,1        | ▼ 34,0      | ▼ 29,9      | ▼ 23,1      | ▼ 20,8      |          |          |          |          |
| 15 | Татарстан             | ▼ 47,7        | ▲ 48,4        | ▲ 52,9        | ▲ 53,2        | ▲ 44,0      | ▼ 43,2      | ▼ 39,4      | ▲ 39,7      |          |          |          |          |
| 16 | Тива                  | ▲ 60,4        | ▲ 64,3        | ▲ 77,0        | ▲ 82          | ▼ 36,2      | ▼ 32,0      | ▼ 20,1      | ▼ 16,3      |          |          |          |          |
| 17 | Удмуртська Республіка | ▼ 32,2        | ▼ 30,9        | ▼ 29,3        | ▼ 28          | ▲ 58,3      | ▲ 58,9      | ▲ 60,1      | ▲ 62,2      |          |          |          |          |
| 18 | Хакасія               | ▼ 11,4        | ▼ 11,1        | ▲ 11,9        | ▲ 12,1        | ▲ 79,5      | ▼ 79,4      | ▲ 80,2      | ▲ 81,7      |          |          |          |          |
|    |                       |               |               |               | ▲             |             |             |             |             |          |          |          |          |
| 19 | Чувашія               | ▼ 68,4        | ▼ 67,7        | ▼ 67,6        | ▲ 67,7        | ▲ 26,0      | ▼ 26,6      | ▼ 26,5      | ▲ 26,9      |          |          |          |          |

Примітка: у стовпці інші вказані другі за чисельністю корінні народи у двонаціональних республіках.

## Статус

### Республіканське законодавство
У 2000-х роках твердження про державний суверенітет республік були вилучені з їхніх конституцій. Протягом 2012–2015 років тривав процес перейменування президентів республік на «голів». У більшості республік державними мовами є російська та мова титульної національності республіки. Винятком є Республіка Карелія, де карельська не може стати державною через те, що вона записується латинкою, а федеральне законодавство забороняє некириличні писемності для державних мов республік.

### Державний суверенітет
Перетворення з АССР в республіки відбувалося одночасно з «парадом суверенітетів» союзних республік. У прийнятих у 1990-х роках державними органами влади республік документах республіки проголошувалися носіями суверенітета. При цьому, питання про повну державну незалежність і вихід зі складу Російської Федерації у більшості випадків не ставилося, за добре відомими виключеннями, зокрема, Чечні та Татарстану.
У статті 5 Конституції Росії республіки охарактеризовані як держави. Тим не менше, Конституційний суд РФ у 2000 році дав роз'яснення, що цим не визнається державний суверенітет республік:
|                                                                                | \| Конституція Російської Федерації не допускає будь-якого іншого носія суверенітету і джерела влади, крім багатонаціонального народу Росії, і, отже, не передбачає будь-якого іншого державного суверенітету, крім суверенітету Російської Федерації. Суверенітет Російської Федерації, в силу Конституції Російської Федерації, виключає існування двох рівнів суверенних влад, що знаходяться в єдиній системі державної влади, які володіли б верховенством та незалежністю, тобто не допускає суверенітету ні республік, ні інших суб'єктів Російської Федерації. [...] Визнання ... за республіками суверенітету, при тому що всі інші суб'єкти Російської Федерації ним не володіють, порушило б конституційну рівноправність суб'єктів Російської Федерації... Отже, використання у статті 5 (частина 2) Конституції Російської Федерації стосовно до встановленого нею федеративного устрою поняття «республіка (держава)» не означає - на відміну від Федеративного договору від 31 березня 1992 року - визнання державного суверенітету цих суб'єктів Російської Федерації, а лише відбиває певні особливості їх конституційно-правового статусу, пов'язані з факторами історичного, національного та іншого характеру. \| Оригінальний текст (рос.) Конституция Российской Федерации не допускает какого-либо иного носителя суверенитета и источника власти, помимо многонационального народа России, и, следовательно, не предполагает какого-либо иного государственного суверенитета, помимо суверенитета Российской Федерации. Суверенитет Российской Федерации, в силу Конституции Российской Федерации, исключает существование двух уровней суверенных властей, находящихся в единой системе государственной власти, которые обладали бы верховенством и независимостью, то есть не допускает суверенитета ни республик, ни иных субъектов Российской Федерации. [...] Признание ... за республиками суверенитета, при том что все другие субъекты Российской Федерации им не обладают, нарушило бы конституционное равноправие субъектов Российской Федерации...Следовательно, использование в статье 5 (часть 2) Конституции Российской Федерации применительно к установленному ею федеративному устройству понятия «республика (государство)» не означает — в отличие от Федеративного договора от 31 марта 1992 года — признание государственного суверенитета этих субъектов Российской Федерации, а лишь отражает определенные особенности их конституционно-правового статуса, связанные с факторами исторического, национального и иного характера. |
| Конституція Російської Федерації не допускає будь-якого іншого носія суверенітету і джерела влади, крім багатонаціонального народу Росії, і, отже, не передбачає будь-якого іншого державного суверенітету, крім суверенітету Російської Федерації. Суверенітет Російської Федерації, в силу Конституції Російської Федерації, виключає існування двох рівнів суверенних влад, що знаходяться в єдиній системі державної влади, які володіли б верховенством та незалежністю, тобто не допускає суверенітету ні республік, ні інших суб'єктів Російської Федерації. [...] Визнання ... за республіками суверенітету, при тому що всі інші суб'єкти Російської Федерації ним не володіють, порушило б конституційну рівноправність суб'єктів Російської Федерації... Отже, використання у статті 5 (частина 2) Конституції Російської Федерації стосовно до встановленого нею федеративного устрою поняття «республіка (держава)» не означає - на відміну від Федеративного договору від 31 березня 1992 року - визнання державного суверенітету цих суб'єктів Російської Федерації, а лише відбиває певні особливості їх конституційно-правового статусу, пов'язані з факторами історичного, національного та іншого характеру. |                                                                                |

### Національність голів республік
Голови 13 з 19 республік  належать до титульних національностей відповідних республік: Адигея, Башкортостан, Дагестан, , Кабардино-Балкарія, Калмикія, Карачаєво-Черкесія, Комі, Саха (Якутія), Північна Осетія-Аланія, Татарстан, Тива, , Чувашія.

## Спроби створення
У 1990–1992 роках більшість колишніх автономних областей РРФСР підвищили свій статус до рівня республік:
- Адигея
- Карачаєво-Черкесія
- Республіка Алтай
- Хакасія

У той же час Єврейська автономна область єдина була збережена у статусі автономної області, хоч зустрічається і назва «Єврейська автономна республіка» в офіційних документах 1992 року.
Водночас низка автономних округів також проголосили себе республіками. Хоч назви цих республік і вживалися у 1992 році у федеральних офіційних документах, ці спроби не були доведені до результату. Республіками проголосили себе:
- Ненецький автономний округ[29]
- Ямало-Ненецький автономний округ

У федеральних документах також містяться дані про республіканський статус суб'єкту Коряцький автономний округ.
Низка ненаціональних областей та країв також зробили кроки в напрямку отримання республіканського статусу або отримання прав, рівних республіканських:
- Уральська Республіка (Свердловська область)
- Південно-Уральська Республіка (Челябінська область)
- Республіка Примор'я[30] (Приморський край)
- Республіка Санкт-Петербург (Місто Санкт-Петербург)
- Вологодська республіка (Вологодська область)

На Кавказі у багатонаціональних та козацьких регіонах були зроблені спроби проголосити національні та козацькі республіки. Єдиним успішним випадком проголошення національних республік у багатонаціональних регіонах був розділ Чечено-Інгушетії на республіки Ічкерія (на той момент) та Інгушетія.
Решта національних проектів не відбулася у 1990-х:
- Карачаєво-Черкесія:
  - Черкеська республіка
  - Карачаївська республіка
  - Абазинська республіка
    - Зеленчуксько-Урупська Козацька Радянська Соціалістична Республіка
    - Баталпашинська Козацька Республіка
- Кабардино-Балкарія
  - Балкарська республіка
  - Кабардинська республіка
- Дагестан
  - Ногайська республіка
  - Кумицька республіка
  - Лезгистан
  - Північний Дагестан
- Козацькі регіони, які разом з Верхньою Кубанню об'єдналися у Союз козацьких республік
  - Терська козацька республіка
  - Армавірська козацька республіка
  - Донська козацька республіка

Зрештою, поза межами Кавказу національні та регіональні організації та з'їзди також висували пропозиції створення або відновлення республік:
- Республіка німців Поволжя[31]
- Сибірська республіка
- Російська республіка (проект) — республіка, яка би об'єднала етнічно російські регіони.

За об'єднання етнічно російських областей та країв у великі республіки (Сибір, Заліська Русь, Північна Русь та ін.) виступає опозиційна партія Національно-демократичний союз.

wikitext:
{{Otheruses|Республіка (значення)}}
{{Політика Росія}}
[[Росія|Російська Федерація]] складається з 81 [[Адміністративний поділ Росії|суб'єкту]], 19 з яких є '''республіками'''<ref>Конституция Российской Федерации. Ст. 65, пп. 1</ref>. Загалом республіки займають 28,6 % території Росії, у них проживає 16,9% населення країни.

Республіки, на відміну від країв і областей, є національно-державними утвореннями, тобто формою державності того або іншого народу (народів) у складі Росії. На відміну від інших суб'єктів федерації, республіки приймають власні [[Конституція|конституції]] і мають право визначати свої [[Список державних мов Росії|державні мови]].

Більшість сучасних республік у [[СРСР|радянський]] період мали статус [[АРСР|автономної радянської соціалістичної республіки]], деякі були [[автономна область|автономними областями]]. У рамках [[РРФСР]] вони вважалися суб'єктами федерації, будучи національно-державними утвореннями, на відміну від [[Край (Росія)|країв]] та [[Область (Росія)|областей]] — адміністративно-територіальних одиниць.

== Перелік ==

[[Image:Republics of Russia.png|500px]]

# [[Республіка Адигея]] ([[Майкоп]])

# [[Республіка Алтай]] ([[Горно-Алтайськ]])

# [[Республіка Башкортостан]] ([[Уфа]])

# [[Республіка Бурятія]] ([[Улан-Уде]])

# [[Республіка Дагестан]] ([[Махачкала]])

# [[Кабардино-Балкарська Республіка]] ([[Нальчик]])

# [[Республіка Калмикія]] ([[Еліста]])

# [[Карачаєво-Черкеська Республіка]] ([[Черкеськ]])

# [[Республіка Карелія]] ([[Петрозаводськ]])

# [[Республіка Комі]] ([[Сиктивкар]])

# [[Республіка Марій Ел]] ([[Йошкар-Ола]])

# [[Республіка Мордовія]] ([[Саранськ]])

# [[Якутія|Республіка Саха]] або Якутія ([[Якутськ]])

# [[Північна Осетія|Республіка Північна Осетія — Аланія]] ([[Владикавказ]])

# [[Республіка Татарстан]] або Татарстан ([[Казань]])

# [[Республіка Тива]] ([[Кизил]])

# [[Удмуртська Республіка]] ([[Іжевськ]])

# [[Республіка Хакасія]] ([[Абакан]])

# [[Чуваська Республіка]] ([[Чебоксари]])

[[Республіка Крим]], а також так звані [[Донецька народна республіка|Донецька]] і [[Луганська народна республіка|Луганська]] народні республіки були створені всупереч нормам міжнародного права на окупованій Росією території України ([[АР Крим]], [[Донецька область]], [[Луганська область]]).

== Національний склад республік РФ ==

{|class="standard sortable" width="71%"
! № || народ||colspan=4|титульний (%)||colspan=4|росіяни (%)||colspan=4|інші (%)
|-
!  || республіка || 1979 || 1989 || 2002 || 2010{{RUS-census2010-3}}|| 1979 || 1989 || 2002 || 2010 || 1979 || 1989 || 2002 || 2010
|-
| 1 || [[Адигея]] ||21,3 ||▲ 22,1 ||▲ 24,1 || ▲ 25,2 ||70,8 ||▼ 68,0 ||▼ 64,4 || ▼ 63,6 || ||      ||      ||
|-
| 2 || [[Республіка Алтай|Алтай]] ||▲ 29,1 ||▲ 31,0 ||▲ 33,4 || ▲ 33,9 ||▲ 63,3 ||▼ 60,4 ||▼ 57,4 || ▼ 56,6 || ||5,6 ||▲ 5,9<ref>Казахи</ref> || ▲ 6,2
|-
| 3 || [[Башкортостан]] ||24,3 ||▼ 21,9 ||▲ 29,7 || ▼ 29,5 ||40,3 ||▼ 39,2 ||▼ 36,3 || ▼ 36,1 ||24,5 ||▲ 28,4 ||▼ 24,1<ref>Татари</ref> || ▲ 25,4
|-
| 4 || [[Бурятія]] ||▲ 23,0 ||▲ 24,0 ||▲ 27,8 || ▲ 30 ||▼ 72,1 ||▼ 69,9 ||▼ 67,8 ||▼ 66,1 ||  ||     ||      ||
|-
| 5 || [[Дагестан]] ||86,0 || ||  || ||11,0 ||▼ 9,2 ||▼ 4,6 || ▼ 3,6 ||  || || ||
|-
| || || || || || || || || || || ||  || ||
|-
| 6 || [[Кабардино-Балкарія]] ||45,6 ||▲ 52,2 ||▲ 55,3 || ▲ 57,2 ||35,1 ||▼ 31,9 ||▼ 25,1 || ▼ 22,5 ||9,0 ||▲ 9,4 ||▲ 11,6 || ▲ 12,7
|-
| 7 || [[Калмикія]] ||▲ 41,4 ||▲ 45,3 ||▲ 53,3 || ▲ 57,4 ||▼ 42,7 ||▼ 37,6 ||▼ 33,5 || ▼ 30,2 ||  || ||      ||
|-
| 8 || [[Карачаєво-Черкесія]] ||29,7 ||▲ 31,2 ||▲ 38,5 || ▲ 41 ||45,0 ||▼ 42,4 ||▼ 33,6 ||▼ 31,6 ||9,3 ||▲ 9,7 ||▲ 11,2 || ▲ 11,9
|-
| 9 || [[Карелія]] ||▼ 11,1 ||▼ 10,0 ||▼ 9,2 || ▼ 7,4 ||▲ 71,3 ||▲ 73,6 ||▲ 76,6 || ▲ 82,2 || ||  ||      ||
|-
| 10 || [[Республіка Комі|Комі]] ||▼ 25,3 ||▼ 23,3 ||▲ 25,1 || ▼ 23,7 ||▲ 56,7 ||▲ 57,7 ||▲ 59,5 || ▲ 65,1 ||  ||  || ||
|-
| 11 || [[Марій Ел]] ||▼ 43,6 ||▼ 43,3 ||▼ 42,8 || ▲ 43,9 ||▼ 47,6 ||▼ 47,4 ||{{steady}} 47,4 || {{steady}} 47,4 || || || ||
|-
| 12 || [[Мордовія]] ||▼ 34,2 ||▼ 32,5 ||▼ 31,9 || ▲ 40 ||▲ 59,7 ||▲ 60,8 ||{{steady}} 60,8 || ▼ 53,4 || || || ||
|-
| 13 || [[Саха]] ||▲ 36,9 ||▼ 33,4 ||▲ 45,5 || ▲ 49,9 ||▲ 50,5 ||▼ 50,3 ||▼ 41,1 || ▼ 37,8 ||  || || ||
|-
| 14 || [[Північна Осетія]] ||▲ 50,5 ||▲ 52,9 ||▲ 62,7 || ▲ 65,1 ||▼ 34,0 ||▼ 29,9 ||▼ 23,1 || ▼ 20,8 || || || ||
|-
| 15 || [[Татарстан]] ||▼ 47,7 ||▲ 48,4 ||▲ 52,9 || ▲ 53,2 ||▲ 44,0 ||▼ 43,2 ||▼ 39,4 || ▲ 39,7 ||  || || ||
|-
| 16 || [[Тива]] ||▲ 60,4 ||▲ 64,3 ||▲ 77,0 || ▲ 82 ||▼ 36,2 ||▼ 32,0 ||▼ 20,1 || ▼ 16,3 ||  || || ||
|-
| 17 || [[Удмуртська Республіка]] ||▼ 32,2 ||▼ 30,9 ||▼ 29,3 || ▼ 28 ||▲ 58,3 ||▲ 58,9 ||▲ 60,1 || ▲ 62,2 ||  || || ||
|-
| 18 || [[Хакасія]] ||▼ 11,4 ||▼ 11,1 ||▲ 11,9 || ▲ 12,1 ||▲ 79,5 ||▼ 79,4 ||▲ 80,2 || ▲ 81,7 ||  || || ||
|-
| || || || || || ▲ || || || || || ||  ||      ||
|-
| 19 || [[Чувашія]] ||▼ 68,4 ||▼ 67,7 ||▼ 67,6 || ▲ 67,7 ||▲ 26,0 ||▼ 26,6 ||▼ 26,5 || ▲ 26,9 || ||  ||  ||
|-
|}

Примітка: у стовпці ''інші'' вказані другі за чисельністю корінні народи у двонаціональних республіках.

== Статус ==

=== Республіканське законодавство ===

У 2000-х роках твердження про державний суверенітет республік були вилучені з їхніх конституцій. Протягом 2012–2015 років тривав процес перейменування президентів республік на «голів». У більшості республік державними мовами є російська та мова титульної національності республіки. Винятком є [[Республіка Карелія]], де карельська не може стати державною через те, що вона записується латинкою, а федеральне законодавство забороняє некириличні писемності для державних мов республік.
{{Розширити|дата=вересень 2015}}

=== Державний суверенітет ===

Перетворення з АССР в республіки відбувалося одночасно з «[[парад суверенітетів|парадом суверенітетів]]» союзних республік. У прийнятих у 1990-х роках державними органами влади республік документах республіки проголошувалися носіями [[суверенітет]]а. При цьому, питання про повну державну незалежність і вихід зі складу Російської Федерації у більшості випадків не ставилося, за добре відомими виключеннями, зокрема, Чечні та Татарстану.

У статті 5 Конституції Росії республіки охарактеризовані як держави. Тим не менше, Конституційний суд РФ у 2000 році дав роз'яснення, що цим не визнається державний суверенітет республік:

{{цитата|{{text|Конституція Російської Федерації не допускає будь-якого іншого носія суверенітету і джерела влади, крім багатонаціонального народу Росії, і, отже, не передбачає будь-якого іншого державного суверенітету, крім суверенітету Російської Федерації. Суверенітет Російської Федерації, в силу Конституції Російської Федерації, виключає існування двох рівнів суверенних влад, що знаходяться в єдиній системі державної влади, які володіли б верховенством та незалежністю, тобто не допускає суверенітету ні республік, ні інших суб'єктів Російської Федерації.

[...]

Визнання ... за республіками суверенітету, при тому що всі інші суб'єкти Російської Федерації ним не володіють, порушило б конституційну рівноправність суб'єктів Російської Федерації...

Отже, використання у статті 5 (частина 2) Конституції Російської Федерації стосовно до встановленого нею федеративного устрою поняття «республіка (держава)» не означає - на відміну від Федеративного договору від 31 березня 1992 року - визнання державного суверенітету цих суб'єктів Російської Федерації, а лише відбиває певні особливості їх конституційно-правового статусу, пов'язані з факторами історичного, національного та іншого характеру.}}

{{oq|ru|Конституция Российской Федерации не допускает какого-либо иного носителя суверенитета и источника власти, помимо многонационального народа России, и, следовательно, не предполагает какого-либо иного государственного суверенитета, помимо суверенитета Российской Федерации. Суверенитет Российской Федерации, в силу Конституции Российской Федерации, исключает существование двух уровней суверенных властей, находящихся в единой системе государственной власти, которые обладали бы верховенством и независимостью, то есть не допускает суверенитета ни республик, ни иных субъектов Российской Федерации.

[...]

Признание ... за республиками суверенитета, при том что все другие субъекты Российской Федерации им не обладают, нарушило бы конституционное равноправие субъектов Российской Федерации...

Следовательно, использование в статье 5 (часть 2) Конституции Российской Федерации применительно к установленному ею федеративному устройству понятия «республика (государство)» не означает — в отличие от Федеративного договора от 31 марта 1992 года — признание государственного суверенитета этих субъектов Российской Федерации, а лишь отражает определенные особенности их конституционно-правового статуса, связанные с факторами исторического, национального и иного характера.<ref>
{{cite web
 |url         = http://constitution.garant.ru/DOC_12019810.htm#sub_para_N_1
 |title       = Постановление Конституционного Суда России от 7 июня 2000 г. N 10-П "По делу о проверке конституционности отдельных положений Конституции Республики Алтай и Федерального закона "Об общих принципах организации законодательных (представительных) и исполнительных органов государственной власти субъектов Российской Федерации"
 |publisher   = http://constitution.garant.ru/DOC_12019810.htm#sub_para_N_1
 |author      = Конституционный суд Российской Федерации
 |accessdate  =
 |deadurl     = yes
 |archiveurl  = https://web.archive.org/web/20071101080557/http://constitution.garant.ru/DOC_12019810.htm#sub_para_N_1
 |archivedate = 1 листопада 2007
}}
</ref>}}
}}

=== Національність голів республік ===

Голови 13 з 19 республік  належать до титульних національностей відповідних республік: Адигея<ref>dic.academic.ru/dic.nsf/ruwiki/366537</ref>, Башкортостан<ref>[http://www.youtube.com/watch?v=-ZoHOh3uiKo Соц. опрос с Хамитовым Р. З.]</ref><ref>{{статья|автор=Капкаева, Илюзя|заглавие=Диалог с властью. Один за всех, а если все за одного?..|ссылка=http://www.mkset.ru/news/person/12697/|издание=[[Вечерняя Уфа]]|год=10 августа 2010|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130204102041/http://www.mkset.ru/news/person/12697/|archivedate=4 лютого 2013}}</ref><ref name="kommersant">{{статья|автор=[[Шеремет Павло Григорович|Шеремет, Павел]]|заглавие=«Посадки будут. Будут разные „интересные“ процессы»|ссылка=http://www.kommersant.ru/doc/1503803|издание=[[Коммерсантъ]]|год=14 сентября 2010|номер=169 (4469)}}</ref><ref name="bashinform">{{cite web|url=http://www.bashinform.ru/news/309867/|title=Рустэм Хамитов одним из первых принял участие в переписи|author=Рахимкулов, Евгений|date=14 октября 2010|publisher=[[Башинформ]]|accessdate=2012-10-29|archiveurl=https://www.webcitation.org/6CMQMoSvT?url=http://www.bashinform.ru/news/309867/|archivedate=2012-11-22|deadurl=no}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.gazeta.ru/interview/nm/s3429485.shtml|title=Онлайн-интервью с главой Башкирии Рустэмом Хамитовым|date=21 октября 2010|publisher=[[Газета.ru]]|accessdate=2013-03-04|archiveurl=https://www.webcitation.org/6F4ee0OU5?url=http://www.gazeta.ru/interview/nm/s3429485.shtml|archivedate=2013-03-12|deadurl=no}}</ref>, Дагестан<ref>[http://www.kavkaz-uzel.ru/articles/62981/ Кавказский Узел | Абдулатипов Рамазан Гаджимурадович]</ref><ref>[http://www.echo.msk.ru/blog/echomsk/999830-echo/ Эхо Москвы:: Блоги / Рамазан Абдулатипов — биография]</ref><ref>{{Cite web |url=http://www.chaso.ru/magazine/2013-08/ramazan_abdulatipov_rodinoy_menya_ne_zapugaete/ |title=Рамазан Абдулатипов: Родиной меня не запугаете |accessdate=28 вересня 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150923202340/http://www.chaso.ru/magazine/2013-08/ramazan_abdulatipov_rodinoy_menya_ne_zapugaete/ |archivedate=23 вересня 2015 |deadurl=yes }}</ref>, <ref>[http://lenta.ru/lib/14192705/ Lenta.ru: Евкуров, Юнус-Бек]</ref>, Кабардино-Балкарія<ref>{{Cite web |url=http://www.caucasustimes.com/article.asp?id=20771 |title=Caucasus Times |accessdate=28 вересня 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150923200927/http://www.caucasustimes.com/article.asp?id=20771 |archivedate=23 вересня 2015 |deadurl=yes }}</ref><ref>[http://www.labyrinth.ru/content/card.asp?cardid=97175 КОКОВ Юрий Александрович — Биография — БД «Лабиринт»]</ref><ref>[http://www.politcom.ru/print.php?id=15253 ПОЛИТКОМ.РУ: Информационный сайт политических комментариев]</ref>, Калмикія<ref>[http://www.orlov-kalmykia.narod.ru/ Орлов Алексей Маратович | Глава Калмыкии Орлов Алексей Маратович — Калмыкия сайт]</ref><ref>[http://ria.ru/spravka/20101024/288820309.html Алексей Маратович Орлов. Биографическая справка | РИА Новости]</ref>, Карачаєво-Черкесія<ref>{{Cite web |url=http://i-news.kz/news/2013/04/09/6966471-temrezov_rashid_borispievich_lichnoe_del.html |title=Новость: Темрезов Рашид Бориспиевич // Личное дело |accessdate=25 листопада 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141006090956/http://i-news.kz/news/2013/04/09/6966471-temrezov_rashid_borispievich_lichnoe_del.html |archivedate=6 жовтня 2014 |deadurl=yes }}</ref><ref>[http://www.kavkaz-uzel.ru/articles/181738/ Кавказский Узел | Темрезов Рашид Бориспиевич]</ref><ref>[http://www.memo.ru/d/156692.html Темрезов Рашид Бориспиевич. Личное дело]</ref>, Комі<ref>{{Cite web |url=http://rkomi.ru/top/glava/ |title=Глава Республики Коми — Вячеслав Михайлович Гайзер |accessdate=2014-11-25 |archive-date=2011-02-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110215134351/http://rkomi.ru/top/glava/ }}</ref>, Саха (Якутія), Північна Осетія-Аланія<ref>{{Cite web |url=http://ru.rfi.fr/kavkaz/20120410-prezidentskii-portret-taimuraz-mamsurov-rso-alaniya/ |title=Президентский портрет: Таймураз Мамсуров — РСО-Алания — RFI |accessdate=2014-11-25 |archive-date=2014-10-06 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141006115319/http://ru.rfi.fr/kavkaz/20120410-prezidentskii-portret-taimuraz-mamsurov-rso-alaniya/ }}</ref>, Татарстан, Тива, <ref>[http://www.kavkaz-uzel.ru/articles/85366/ Кавказский Узел | Кадыров Рамзан Ахматович]</ref>, Чувашія<ref>[http://ria.ru/tags/person_Mikhail_Ignatev/ Тег Михаил Игнатьев | РИА Новости]</ref>.

== Спроби створення ==
[[Файл:Russia1991.png||міні|праворуч|500пкс|Зміни статусу регіонів РФ]]
[[Файл:Caucasus1991.png|міні|праворуч|500пкс|Самопроголошені республіки Кавказу]]

У 1990–1992 роках більшість колишніх автономних областей РРФСР підвищили свій статус до рівня республік:
* [[Адигея]]
* [[Карачаєво-Черкесія]]
* [[Республіка Алтай]]
* [[Хакасія]]

У той же час Єврейська автономна область єдина була збережена у статусі автономної області, хоч зустрічається і назва «Єврейська автономна республіка» в офіційних документах 1992 року<ref name="Архівована копія">{{Cite web |url=http://www.szrf.ru/doc.phtml?nb=edition10&issid=1992005000&docid=132 |title=Архівована копія |accessdate=28 вересня 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150929090950/http://www.szrf.ru/doc.phtml?nb=edition10&issid=1992005000&docid=132 |archivedate=29 вересня 2015 |deadurl=yes }}</ref>.

Водночас низка автономних округів також проголосили себе республіками. Хоч назви цих республік і вживалися у 1992 році у федеральних офіційних документах, ці спроби не були доведені до результату. Республіками проголосили себе:
* [[Ненецький автономний округ]]<ref>{{Cite web |url=http://old.nvinder.ru/archive/2005/nov/17/07.html |title=«Няръяна вындер» 191–192 (18736-18737) |accessdate=2014-10-29 |archive-date=2016-03-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304040540/http://old.nvinder.ru/archive/2005/nov/17/07.html }}</ref>
* [[Ямало-Ненецький автономний округ]]
У федеральних документах також містяться дані про республіканський статус суб'єкту [[Коряцький автономний округ]]<ref name="Архівована копія"/>.

Низка ненаціональних областей та країв також зробили кроки в напрямку отримання республіканського статусу або отримання прав, рівних республіканських:
* [[Уральська Республіка]] ([[Свердловська область]])
* [[Південно-Уральська Республіка]] ([[Челябінська область]])
* [[Республіка Примор'я]]<ref>[http://www.kommersant.ru/doc/52988 Ъ-Газета — Создается Приморская республика]</ref> ([[Приморський край]])
* [[Республіка Санкт-Петербург]] (Місто [[Санкт-Петербург]])
* [[Вологодська республіка]] ([[Вологодська область]])

На Кавказі у багатонаціональних та козацьких регіонах були зроблені спроби проголосити національні та козацькі республіки. Єдиним успішним випадком проголошення національних республік у багатонаціональних регіонах був розділ Чечено-Інгушетії на республіки [[Ічкерія]] (на той момент) та [[Інгушетія]].

Решта національних проектів не відбулася у 1990-х:
* [[Карачаєво-Черкесія]]:
** [[Черкеська республіка]]
** [[Карачай|Карачаївська республіка]]
** [[Абазинія|Абазинська республіка]]
*** [[Зеленчуксько-Урупська Козацька Радянська Соціалістична Республіка]]
*** [[Баталпашинська Козацька Республіка]]
* [[Кабардино-Балкарія]]
** [[Балкарія|Балкарська республіка]]
** [[Кабарда|Кабардинська республіка]]
* [[Дагестан]]
** [[Ногайська республіка]]
** [[Кумикія#Сучасність|Кумицька республіка]]
** [[Лезгистан#Сучасність|Лезгистан]]
** [[Терщина#Сучасність|Північний Дагестан]]
* Козацькі регіони, які разом з Верхньою Кубанню об'єдналися у [[Союз козацьких республік півдня Росії|Союз козацьких республік]]
** [[Терщина#Сучасність|Терська козацька республіка]]
** [[Армавірська козацька республіка]]
** [[Донська Республіка#Сучасність|Донська козацька республіка]]

Зрештою, поза межами Кавказу національні та регіональні організації та з'їзди також висували пропозиції створення або відновлення республік:
* [[АРСР німців Поволжя|Республіка німців Поволжя]]<ref>{{Cite web |url=http://www.rd-allgemeine.de/offene-tribüne-открытая-трибуна-журналистские-рас-следования-bns-ermittlungen/ |title=Offene Tribüne/Открытая трибуна — Журналистские рас-следования / BNS-Ermittlungen — D.Kurier/Russlanddeutsche Allgemeine |accessdate=29 жовтня 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160604221435/http://www.rd-allgemeine.de/offene-tribüne-открытая-трибуна-журналистские-рас-следования-bns-ermittlungen/ |archivedate=4 червня 2016 |deadurl=yes }}</ref>
* [[Сибірська республіка]]
* [[Російська республіка (проект)]] — республіка, яка би об'єднала етнічно російські регіони.

За об'єднання етнічно російських областей та країв у великі республіки (Сибір, Заліська Русь, Північна Русь та ін.) виступає опозиційна партія Національно-демократичний союз.

== Див. також ==

* [[День Республіки]]
* [[Сепаратизм в Росії]]
* [[Оренбурзький коридор]]

== Примітки ==

{{примітки|2}}

{{Росія}}
{{Невизнані держави після розпаду СРСР}}

[[Категорія:Республіки Росії|Республіки Росії]]
[[Категорія:Списки суб'єктів Російської Федерації]]


text:
# Артемівський НВК № 11
Бахмутський навчально-виховний комплекс «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 11 — багатопрофільний ліцей»  — освітній заклад Бахмута, Донецької області, Україна. Один з найбільших загальноосвітніх закладів міста. Має профільні ліцейні класи, що вчаться за такими напрямками, як Іноземна філологія, фізико-математичний, правовий та Історичний профіль. Розміщується в центрі міста, в двох спорудах — старій та новій будівлі, що поєднані між собою.

title: Артемівський НВК № 11

wikitext:
[[Файл:Артемівський НВК№11.jpg|thumb|Головний вид старої будівлі.]]
{{Школа
| Назва       =
| Зображення   =
| Зображення_підпис   =
| Заснована    =
| Країна       = [[Україна]]
| Директор     = Хмельницька Лариса Костянтинівна
| Тип          = Навчально-виховний комплекс
| Учні         = 1051
| Учителі      =
| Вартість навчання = безкоштовне
| Інфраструктура =
| Адреса       = Україна, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 22
| Координати   =
| Сайт         =
| Поле         =
| Текст поля   =
}}
Бахмутський навчально-виховний комплекс «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 11 — багатопрофільний ліцей»  — освітній заклад [[Бахмут]]а, [[Донецька область|Донецької області]], [[Україна]]. Один з найбільших загальноосвітніх закладів міста. Має профільні ліцейні класи, що вчаться за такими напрямками, як Іноземна філологія, фізико-математичний, правовий та Історичний профіль. Розміщується в центрі міста, в двох спорудах — старій та новій будівлі, що поєднані між собою.

== Примітки ==
{{reflist}}

{{без джерел|дата=грудень 2014}}
{{Edu-stub}}

[[Файл:Емблема НВК до 2012 року.jpg|thumb|Емблема до 2012 року]]
[[Категорія:Ліцеї України]]
[[Категорія:Школи Донецької області]]
[[Категорія:Освіта в Бахмуті]]

title: Артемівський НВК № 11

Тип: Навчально-виховний комплекс

Країна: Україна

Артемівський НВК № 11: геокоординати не задано:

Директор: Хмельницька Лариса Костянтинівна

Вартість навчання: безкоштовне


text:
# Леметь (притока Теші)
Леметь — річка в Росії, протікає в Ардатовському та Кулебацькому районах Нижньогородської області. Гирло річки знаходиться за 116 км по лівому берегу річки Теша. Довжина річки становить 43 км, площа басейну — 386 км². На річці стоїть місто Ардатов.
Витік річки біля села Журелейка за 8 км на північний захід від міста Ардатов. Верхня і середня течія річки проходять по Ардатовського району, нижня — по Кулебацькому. Річка тече на північний схід, потім на північний захід. Протікає село Кужендеєво, нижче якого тече територією міста Ардатов. У межах міста на річці гребля та загата. Нижче Ардатова протікає села Леметь і Туркуші. Впадає в Тешу нижче селища Грем'ячево.

## Притоки (км від гирла)
- Мілява (ліва притока)
- 15 км: Ужовка (ліва притока)
- 30 км: Сіязьма (ліва притока)

## Дані водного реєстру
За даними державного водного реєстру Росії відноситься до Окського басейнового округу, водогосподарська ділянка річки — Теша від витоку і до гирла, річковий підбассейн річки — Басейни приток Оки від Мокші до впадання у Волгу. Річковий басейн річки — Ока.
За даними геоінформаційної системи водогосподарського районування території РФ, підготовленої Федеральним агентством водних ресурсів:
- Код водного об'єкта в державному водному реєстрі — 09010300212110000030618
- Код по гідрологічній вивченості (ГІ) — 110 003 061
- Код басейну — 09.01.03.002
- Номер тома по ГІ — 10
- Випуск за ГІ — 0

title: Леметь (притока Теші)

wikitext:
{{Otheruses|Леметь (значення)}}
{{Річка
| назва             = Леметь
| оригінальна_назва = {{lang-ru|Леметь}}
| зображення        =
| зображення_розмір =
| підпис            =
| довжина           = 43 км
| висота_витоку     = вище 124,8
| висота_гирла      = 100,0
| похил_річки       = 1,6 м/км
| стік              =
| площа_басейну     = 386 км²
| витік             =
| витік_коорд       = {{coord|55|10|25|N|43|1|8|E}}
| гирло             = [[Теша (річка)]] (116 км по лівому берегу)
| гирло_коорд       = {{coord|55|24|17|N|42|58|32|E}}
| басейн            = Теша (річка)/Ока/Волга/Каспійське море
| країни_басейну    = {{RUS}}<br/>[[Нижньогородська область]]
| прирічкові_країни =
| притоки           =
| мапа              =
| мапа_розмір       =
| мапа_підпис       =
}}
'''Леметь''' — річка в [[Росія|Росії]], протікає в [[Ардатовський район (Нижньогородська область)|Ардатовському]] та [[Кулебацький район|Кулебацькому районах]] [[Нижньогородська область|Нижньогородської області]]. [[Гирло]] річки знаходиться за 116 км по лівому берегу річки [[Теша (річка)|Теша]]. Довжина річки становить 43 км, площа басейну — 386 км². На річці стоїть місто [[Ардатов (Нижньогородська область)|Ардатов]].

[[Витік річки]] біля села [[Журелейка]] за 8 км на північний захід від міста Ардатов. Верхня і середня течія річки проходять по Ардатовського району, нижня — по Кулебацькому. Річка тече на північний схід, потім на північний захід. Протікає село [[Кужендеєво]], нижче якого тече територією міста Ардатов. У межах міста на річці гребля та загата. Нижче Ардатова протікає села [[Леметь]] і [[Туркуші]]. Впадає в Тешу нижче селища [[Грем'ячево (Нижньогородська область)|Грем'ячево]].

== Притоки (км від гирла) ==
* Мілява (ліва притока)
* 15 км: Ужовка (ліва притока)
* 30 км: Сіязьма (ліва притока)

== Дані водного реєстру ==
За даними [[Державний водний реєстр|державного водного реєстру Росії]] відноситься до [[Окський басейновий округ|Окського басейнового округу]], [[водогосподарська ділянка]] річки — [[Теша (річка)|Теша]] від витоку і до гирла, річковий підбассейн річки — Басейни приток Оки від Мокші до впадання у Волгу. Річковий басейн річки — [[Ока (притока Волги)|Ока]]<ref name='МПР России'/>.

За даними геоінформаційної системи водогосподарського районування території РФ, підготовленої [[Федеральне агентство водних ресурсів|Федеральним агентством водних ресурсів]]<ref name='МПР России'>{{cite web|url=http://textual.ru/gvr/index.php?card=179325|title=Государственный водный реестр РФ: Леметь|archiveurl=https://www.webcitation.org/6A8LWqf6J?url=http://textual.ru/gvr/index.php?card=179325|archivedate=2012-08-23|accessdate=2011-08-07|deadlink=no}}</ref>:
* Код водного об'єкта в державному водному реєстрі — 09010300212110000030618
* Код по гідрологічній вивченості (ГІ) — 110 003 061
* Код басейну — 09.01.03.002
* Номер тома по ГІ — 10
* Випуск за ГІ — 0

== Примітки ==
{{Примітки}}

{{river-stub}}
{{Портали|Географія|Гідрологія}}

[[Категорія:Річки Окського басейнового округу]]
[[Категорія:Річки Ардатовського району (Нижньогродська область)]]
[[Категорія:Річки Кулебацького району]]
[[Категорія:Притоки Теши]]
[[Категорія:Річки Нижньогродської області]]
[[Категорія:Річки басейну Волги]]

title: 55°09′28″ пн. ш. 43°07′43″ сх. д. / 55.157722222222° пн. ш. 43.128694444444° сх. д.

Гирло: Теша (річка) (116 км по лівому берегу)

Басейн: Теша (річка)/Ока/Волга/Каспійське море

Країни: Росія · Нижньогородська область

Регіон: Нижньогородська область

Довжина: 43 км

Площа басейну: 386 км²


text:
# Йозеф Менгеле
Йо́зеф Рудольф Ме́нгеле (нім. Josef Mengele, вимова [ˈjoːzɛf ˈmɛŋələ] ( прослухати); 16 березня 1911 – 7 лютого 1979) — офіцер Ваффен-СС та німецький лікар під час Другої світової війни, який проводив смертоносні експерименти над в’язнями концтабору Аушвіц II (Біркенау).
Доктор Менгеле особисто відбирав в'язнів і за час своєї роботи відправив понад 400 000 осіб у газові камери концтаборів. Частиною дослідів над ув'язненими були різноманітні генетичні експерименти, особливо це стосувалося близнюків (фігурує число в щонайменше 3000 загиблих). 17 січня 1945 року перевівся до табору Гросс-Розен, а через три тижні після звільнення Освенциму зник. У квітні 1949 року Менгеле, з допомогою нацистів, яким вдалося втекти до Південної Америки, переселився з Німеччини до Буенос-Айреса (Аргентина). Спроби знайти Менгеле, щоб віддати його під суд, не принесли успіху, хоча, за твердженнями Рафі Ейтан і Алекс Меллер, вони виявили лікаря в Буенос-Айресі під час операції з викрадення Адольфа Ейхмана, але захоплювати його було надто ризиковано. Як наслідок, Менгеле втік до Парагваю, а в 1960 році переїхав до Сан-Паулу (Бразилія), де знайшов притулок у сім'ї німців Вольфрама і Лізолетт Босерт (Wolfram, Lisolette Bossert).
У колі оточення Йозефа Менгеле називали Беппе (італ. Beppe, італійське пестливе від Джузеппе — Йозеф), але світу він відомий як «Ангел смерті з Освенціму». Помер у 1979 році під іменем Вольфганг Герхард, втопившись під час купання. 1985 року тіло було ексгумовано, дослідження та встановлення особи проводив судмедексперт університету Сан-Паулу Даніель Ромеро Муноз (Daniel Romero Munoz), а тест ДНК 1992 року остаточно підтвердив належність решток лікареві. Рідні, які залишилися в Німеччині, відмовилися забирати тіло, і воно зберігалося в морзі університету.
У 2016 році Муноз отримав дозвіл на дослідження скелету Менгеле студентами медичного факультету.

## Раннє життя і навчання
Йозеф Менгеле народився 1911 року в баварському місті Ґюнцбурґ старшим сином у заможній родині відомого підприємця Карла Менгеле. Він закінчив місцеву гімназію в 1930 році, після чого навчався в Мюнхенському університеті Людвига Максиміліана, у 1935 отримав PhD з антропології.  У 1937 році Йозеф Менгеле поступив в університет у Франкфурті, де зустрів генетика Оттмаpа Фрайгера фон Фершюра, який цікавився генетичними особливостями у близнюків.

## Звання СС
- Шутце СС (Травень 1938)
- Гауптшарфюрер резерву СС (1939)
- Унтерштурмфюрер СС (1 серпня 1940)
- Оберштурмфюрер СС (30 січня 1942)
- Гауптштурмфюрер СС (20 квітня 1943)

## Нагороди гауптштурмфюрера СС Менгеле[3]
- Залізний хрест 2-го класу (червень 1941)
- Залізний хрест 1-го класу (1942) — за порятунок двох німецьких солдатів з палаючого танку
- Хрест воєнних заслуг 2-го класу з мечами — за дії під час епідемії тифу в КТ Аушвіц
- Медаль «За зимову кампанію на Сході 1941/42»
- Нагрудний знак «За поранення» (чорний)
- Медаль «За турботу про німецький народ» — за медичне обслуговування поранених військовиків та цивільних на Східному фронті
- Німецька імперська відзнака за фізичну підготовку (DRL) у бронзі
- Почесний кут старих бійців
- Нарукавна нашивка 5-ї танкової дивізії СС «Вікінг»

## Галерея
- Зліва направо: Ріхард Бер, Йозеф Менгеле, Рудольф Гьосс (Аушвіц, 1944)
- Італійський закордонний паспорт Менгеле

title: Йозеф Менгеле

wikitext:
{{Державний діяч
| українське ім'я    = Йозеф Менгеле
| оригінальне ім'я   = Josef Mengele
| портрет            = WP Josef Mengele 1956.jpg
| ширина портрета    = 250px
| підпис             = Йозеф Менгеле у [[1956]] році
| прізвисько         = Ангел Смерті з Аушвіца
| титул              =
| прапор             =
| попередник         =
| наступник          =
| дата народження    = 16.3.1911
| місце народження   = [[Гюнцбург]], [[Файл:Flag of the German Empire.svg|20пкс]] [[Німецька імперія]]
| дата смерті        = 7.2.1979
| місце смерті       = [[Бертіога]], {{BRA}}
| причина смерті     = Потонув через [[інсульт]]
| династія           =
| партія             = [[НСДАП]]
| національність     = [[Німець]]
| громадянство       = {{GERnazi}}
| батько             = Карл Менгеле
| мати               = Вальбурга Хапфауе
| чоловік            =
| дружина            = Ірен Шонбайн
| діти               = Рольф Менгеле
| автограф           =
| приналежність      = [[Вермахт]]
| рід військ         = [[танкові війська]] ([[File:5th SS Division Logo.svg|20px]] [[5-а танкова дивізія СС «Вікінг»]])
| командував         =
| роки служби        = [[1939]]–[[1945]]
| битви              = '''[[Друга Світова Війна]]'''
| звання             = {{РангСС|Hauptsturmführer|[[квітень]] [[1943]]|військСС}}
| нагороди           = {{(!}} style="background: transparent"
{{!}}{{Залізний хрест 1-го класу 1939}}{{!!}}{{Залізний хрест 2-го класу 1939}}{{!!}}{{Медаль «За зимову кампанію на Сході 1941/42»}}
{{!}}-
{{!}}{{За поранення (чорний нагрудний знак)}}{{!!}}{{Медаль «За турботу про німецький народ»}}{{!!}}{{Хрест Воєнних заслуг II класу з мечами}}
{{!}}-
{{!}}{{Почесний кут старих бійців}}{{!!}}{{Німецька імперська відзнака за фізичну підготовку}}
{{!)}}
}}
'''Йо́зеф Рудольф Ме́нгеле''' ({{lang-de|Josef Mengele}}, {{IPA-de|ˈjoːzɛf ˈmɛŋələ|pron|Josef_Rudolf_Mengele.ogg}}; 16 березня 1911 – 7 лютого 1979) — офіцер [[Ваффен-СС]] та німецький лікар під час [[Друга світова війна|Другої світової війни]], який проводив [[Експерименти нацистів над людьми|смертоносні експерименти над в’язнями]] концтабору [[Аушвіц II Біркенау|Аушвіц II (Біркенау)]].

Доктор Менгеле особисто відбирав в'язнів і за час своєї роботи відправив понад 400 000 осіб у [[Газова камера|газові камери]] [[концентраційний табір|концтаборів]]. Частиною дослідів над ув'язненими були різноманітні генетичні експерименти, особливо це стосувалося близнюків (фігурує число в щонайменше 3000 загиблих). 17 січня 1945 року перевівся до табору Гросс-Розен, а через три тижні після звільнення Освенциму зник. У квітні 1949 року Менгеле, з допомогою нацистів, яким вдалося втекти до Південної Америки, переселився з Німеччини до Буенос-Айреса (Аргентина). Спроби знайти Менгеле, щоб віддати його під суд, не принесли успіху, хоча, за твердженнями [[Рафі Ейтан]] і Алекс Меллер, вони виявили лікаря в [[Буенос-Айрес]]і під час [[Викрадення Ейхмана|операції з викрадення]] [[Ейхман Адольф|Адольфа Ейхмана]], але захоплювати його було надто ризиковано. Як наслідок, Менгеле втік до Парагваю, а в 1960 році переїхав до Сан-Паулу (Бразилія), де знайшов притулок у сім'ї німців Вольфрама і Лізолетт Босерт (Wolfram, Lisolette Bossert).<ref>{{Cite news|url=https://www.theguardian.com/science/2017/jan/11/josef-mengele-bones-brazil-forensic-medicine|title=Nazi doctor Josef Mengele's bones used in Brazil forensic medicine courses|last=Press|first=Associated|date=2017-01-11|language=en-GB|work=The Guardian|issn=0261-3077|accessdate=2017-01-20|archive-date=12 березня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180312213956/https://www.theguardian.com/science/2017/jan/11/josef-mengele-bones-brazil-forensic-medicine}}</ref>

У колі оточення Йозефа Менгеле називали Беппе ({{lang-it|Beppe}}, італійське пестливе від Джузеппе — Йозеф), але світу він відомий як «Ангел смерті з Освенціму». Помер у 1979 році під іменем Вольфганг Герхард, втопившись під час купання. 1985 року тіло було ексгумовано, дослідження та встановлення особи проводив судмедексперт університету Сан-Паулу Даніель Ромеро Муноз (Daniel Romero Munoz), а тест ДНК 1992 року остаточно підтвердив належність решток лікареві. Рідні, які залишилися в Німеччині, відмовилися забирати тіло, і воно зберігалося в морзі університету.

У 2016 році Муноз отримав дозвіл на дослідження скелету Менгеле студентами медичного факультету.<ref>{{Cite news|url=http://jyllands-posten.dk/kultur/ECE9302061/haevnen-er-soed-forsoeg-med-bestialsk-nazilaeges-ligrester/|title=Hævnen er sød: Forsøg med bestialsk nazilæges ligrester|language=da|accessdate=2017-01-20|archive-date=20 січня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170120091718/http://jyllands-posten.dk/kultur/ECE9302061/haevnen-er-soed-forsoeg-med-bestialsk-nazilaeges-ligrester/}}</ref>

== Раннє життя і навчання ==
Йозеф Менгеле народився 1911 року в баварському місті Ґюнцбурґ старшим сином у заможній родині відомого підприємця Карла Менгеле. Він закінчив місцеву гімназію в 1930 році, після чого навчався в [[Мюнхенський університет Людвіга — Максиміліана|Мюнхенському університеті Людвига Максиміліана]], у 1935 отримав [[Доктор філософії|PhD]] з [[Антропологія|антропології]].  У 1937 році Йозеф Менгеле поступив в університет у [[Франкфурт-на-Майні|Франкфурті]], де зустрів генетика [[Отмар фон Фершюр|Оттмаpа Фрайгера фон Фершюра]], який цікавився генетичними особливостями у [[Близнюки|близнюків]].

== Звання СС ==
* [[Шутце]] СС (Травень 1938)
* [[Гауптшарфюрер]] резерву СС (1939)
* [[Унтерштурмфюрер]] СС (1 серпня 1940)
* [[Оберштурмфюрер]] СС (30 січня 1942)
* [[Гауптштурмфюрер]] СС (20 квітня 1943)

== Нагороди гауптштурмфюрера СС Менгеле<ref>{{Cite web|url=https://www.tracesofwar.nl/persons/35025/Mengele-Josef.htm|title=Mengele, Josef - TracesOfWar.nl|last=|first=|date=|website=www.tracesofwar.nl|publisher=|language=ne|accessdate=2018-08-21|archive-date=21 серпня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180821160505/https://www.tracesofwar.nl/persons/35025/Mengele-Josef.htm}}</ref> ==
* [[Залізний Хрест (Німеччина)|Залізний хрест]] 2-го класу (червень 1941)
* [[Залізний Хрест (Німеччина)|Залізний хрест]] 1-го класу (1942) — за порятунок двох німецьких солдатів з палаючого танку
* [[Хрест Воєнних заслуг (Німеччина)|Хрест воєнних заслуг]] 2-го класу з мечами — за дії під час епідемії [[тиф]]у в [[Аушвіц|КТ Аушвіц]]
* [[Медаль «За зимову кампанію на Сході 1941/42»]]
* [[За поранення (нагрудний знак)|Нагрудний знак «За поранення»]] (чорний)
* [[Почесний знак «За турботу про німецький народ»|Медаль «За турботу про німецький народ»]] — за медичне обслуговування поранених військовиків та цивільних на Східному фронті
* [[Німецький спортивний знак|Німецька імперська відзнака за фізичну підготовку]] (DRL) у бронзі
* [[Почесний кут старих бійців]]
* [[Нарукавна нашивка]] [[5-та танкова дивізія СС «Вікінг»|5-ї танкової дивізії СС «Вікінг»]]

== Галерея ==
<gallery>
Файл:Richard Baer, Josef Mengele, Rudolf Hoess, Auschwitz. Album Höcker.jpg|Зліва направо: [[Ріхард Бер]], '''Йозеф Менгеле''', [[Рудольф Гьосс]] ([[Аушвіц]], 1944)
Файл:Mengele2.jpg|Італійський закордонний паспорт Менгеле
</gallery>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* Особова справа Менгеле (зберігається у відділенні [[Національне управління архівів та документації|Національного управління архівів та документації]] [[Сполучені Штати Америки|США]] в місті Коледж-Парк, штат [[Меріленд]]).
{{бібліоінформація}}
{{DEFAULTSORT:Менгеле Йозеф}}
[[Категорія:Євгеністи]]
[[Категорія:Німецькі військові лікарі]]
[[Категорія:Німецькі антропологи]]
[[Категорія:Злочинці Голокосту]]
[[Категорія:Службовці Аушвіца]]
[[Категорія:Гауптштурмфюрери СС]]
[[Категорія:Члени НСДАП]]
[[Категорія:Учасники Другої світової війни з Німеччини]]
[[Категорія:Потонулі]]

Народження: 16 березня 1911 · Гюнцбург, Німецька імперія

Смерть: 7 лютого 1979 (67 років) · Бертіога, Бразилія

Причина смерті: Потонув через інсульт

Поховання: Ембу-дас-Артесd

Національність: Німець

Країна: Третій Рейх

Освіта: Мюнхенський університет Людвіга-Максиміліана (1936) і Франкфуртський університет

Партія: НСДАП

Батько: Карл Менгеле

Мати: Вальбурга Хапфауе

Діти: Рольф Менгеле

Приналежність: Вермахт

Рід військ: танкові війська ( 5-а танкова дивізія СС «Вікінг»)

Звання: капітан СС, · капітан військ СС

Битви: Друга Світова Війна

Нагороди: | Залізний хрест 1-го класу | Залізний хрест 2-го класу | Медаль «За зимову кампанію на Сході 1941/42» | | Нагрудний знак «За поранення» в чорному | Медаль «За турботу про німецький народ» | Хрест Воєнних заслуг II класу з мечами | | Почесний кут старих бійців | Німецька імперська відзнака за фізичну підготовку | |

title: Автограф:

Залізний хрест 1-го класу: Залізний хрест 2-го класу · Медаль «За зимову кампанію на Сході 1941/42»

Нагрудний знак «За поранення» в чорному: Медаль «За турботу про німецький народ» · Хрест Воєнних заслуг II класу з мечами


text:
# Ратновце
Ратновце (словац. Ratnovce) — село, громада округу П'єштяни, Трнавський край. Кадастрова площа громади — 8.44 км².
Населення 1099 осіб (станом на 31 грудня 2020 року).

## Історія
Ратновце згадується 1240 року.

## Населення
| Рік:            | 1994. | 2004.   | 2014.   | 2024.   |
| --------------- | ----- | ------- | ------- | ------- |
| Кількість осіб: | 960   | 950     | 1027    | 1074    |
| Різниця:        |       | -1,04 % | +8,10 % | +4,57 % |

| Рік:            | 2023. | 2024.   |
| --------------- | ----- | ------- |
| Кількість осіб: | 1082  | 1074    |
| Різниця:        |       | -0,73 % |

title: Ратновце

wikitext:
{{Населений пункт Словаччини

|староста = Даніела Сігетова
|автошляхи =
|висота = 156<ref name="base_info">{{cite web |url=http://datacube.statistics.sk/#!/view/sk/VBD_SK_WIN/om5001rr/v_om5001rr_00_00_00_sk |title=Základná charakteristika |language=sk |date=2015-04-17 |author=Statistical Office of the Slovak Republic |accessdate=2021-11-21}}</ref>
|код= 33<ref name="base_info"/>
}}
'''Ратновце''' ({{lang-sk|Ratnovce}}) — село, [[громади Словаччини|громада]] округу [[П'єштяни (округ)|П'єштяни]], [[Трнавський край]]. Кадастрова площа громади — 8.44 км².

Населення 1099 осіб (станом на 31 грудня 2020 року).

== Історія ==
Ратновце згадується 1240 року.

== Населення ==
{{SK|pop}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* {{офіційний сайт||громади}}
{{obce}}

{{бібліоінформація}}

{{Округ П'єштяни}}
{{Трнавський край}}
[[Категорія:Округ П'єштяни]]

title: обец

Країна: Словаччина

Край: Трнавський

Окрес: П'єштяни → SPARQL ←

· густота: 127,31 осіб/км²

Автомоб. ном.: PN

Поштовий індекс: 922 31 (pošta Sokolovce)

Староста: Даніела Сігетова

— фізична: 71 км

title: Карта

Карта: Ратновце у Вікісховищі


text:
# 560 Деліла
560 Деліла (560 Delila) — астероїд головного поясу, відкритий 13 березня 1905 року Максом Вольфом у Гейдельберзі.

title: 560 Деліла

wikitext:
{{Планета
| назва               = 560 Деліла
| тип                 = астероїд
| центр               = Сонце
| відкривач           = [[Макс Вольф]]
| місце відкриття     = [[Обсерваторія Гейдельберг-Кеніґштуль]]
| дата відкриття      = [[13 березня]] [[1905]]
| мп_назва            = 560 Delila
| мп_категорія        = [[Астероїд головного поясу]]
| альт_назви          = 1905 QF,<br /> 1957 OS
| пос_орбіта          = <ref name="jpl">{{JPL мале тіло|560|2014.05.02|2014.03.14}}</ref>
| епоха               = [[23 травня]] [[2014]] (2 456 800,5 [[Юліанський день|JD]])
| апоцентр            = 3,197608597469 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| перицентр           = 2,304309478203 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| велика піввісь      = 2,750959037836 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| ексцентриситет      = 0,162361399602
| орбітальний період  = 1666,574039513 д
| середня швидкість   = 0,216012005146 °/д
| середня аномалія    = 14,42204333675°
| нахил орбіти        = 8,471205631226°
| висх_довгота        = 105,3561293874°
| арг_перицентру      = 4,000605010224°
| розміри             = 37,24 км
| період обертання    =
| альбедо             = 0,0733
| спектр_тип          = B (SMASS)
| абсолютна величина  = 10,60
| стандартна величина = 10,9
}}

'''560 Деліла''' (''560 Delila'') — астероїд [[Пояс астероїдів|головного поясу]], відкритий [[13 березня]] [[1905]] року [[Макс Вольф|Максом Вольфом]] у [[Обсерваторія Гейдельберг-Кьоніґштуль|Гейдельберзі]].

== Примітки ==
{{примітки}}

== Див. також ==
* [[Список астероїдів (501-600)]]

== Посилання ==
{{Портал|Астрономія}}

* {{Орбіта МП|560}}

{{Навігація малих планет|559 Нанон|561 Інґвельда}}

{{DEFAULTSORT:Деліла}}
{{Сонячна система}}
[[Категорія:Астрономічні об'єкти, відкриті 1905]]
[[Категорія:Головний пояс астероїдів]]

title: 560 Деліла

Відкривач: Макс Вольф

Місце відкриття: Обсерваторія Гейдельберг-Кеніґштуль

Дата відкриття: 13 березня 1905

title: Позначення

Позначення: 560 Delila

Названа на честь: Даліла

Категорія малої планети: Астероїд головного поясу

title: Орбітальні характеристики

title: Фізичні характеристики

Спектральний тип: B (SMASS)


text:
# Нецеч (Мазовецьке воєводство)
Нецеч (пол. Nieciecz) — село в Польщі, у гміні Вільґа Ґарволінського повіту Мазовецького воєводства.
Населення — 155 осіб (2011).
У 1975-1998 роках село належало до Седлецького воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 78      | 19                 | 49               | 10                   |
| Жінки    | 77      | 14                 | 42               | 21                   |
| Разом    | 155     | 33                 | 91               | 31                   |

title: Нецеч (Мазовецьке воєводство)

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Нецеч
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Nieciecz}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Мазовецьке воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Ґарволінський повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Вільґа (гміна){{!}}Вільґа
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     =
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 155
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 25
|поштовий індекс        = 08-470
|автомобільний код      = WG
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0693948
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses|Нецеч}}

'''Нецеч''' ({{lang-pl|Nieciecz}}) — село в Польщі, у [[Вільґа (гміна)|гміні Вільґа]] [[Ґарволінський повіт|Ґарволінського повіту]] [[Мазовецьке воєводство|Мазовецького воєводства]].
Населення — {{formatnum:155}} {{МНОЖИНА:155|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975-1998 роках]] село належало до [[Седлецьке воєводство|Седлецького воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=78 |ЧолПре=19 |ЧолПрац=49 |ЧолПост=10
|Жін=77 |ЖінПре=14 |ЖінПрац=42 |ЖінПост=21
|Разом=155 |РазомПре=33 |РазомПрац=91 |РазомПост=31
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=14 серпня 2018}}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Вільґа}}

[[Категорія:Села Ґарволінського повіту]]

title: Країна

Країна: Польща

Воєводство: Мазовецьке воєводство

Повіт: Ґарволінський повіт

Гміна: Вільґа

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: WG

OSM: ↑3002951 ·R (Ґміна Вільґа)


text:
# Пуерто-Вальярта
Пуе́рто-Валья́рта (Пуе́рто-Вая́рта) (ісп. Puerto Vallarta) — морське курортне місто і муніципалітет у Мексиці, входить у штат Халіско. Розташоване на березі бухти Баїя-де-Бандерас.
Населення 255725 осіб (2010).
В місті розташований Міжнародний аеропорт Пуерто-Вальярта імені Густаво Діас Ордаса.
Пуерто-Вальярта названо на честь Ігнасіо Вальярти, колишнього губернатора штату Халіско.  Назву міста іспанською часто скорочують до Вальярта (наприклад ісп. Jardín botánico de Vallarta — Ботанічний сад Вальярти).
Близько 50 % працездатного населення міста працюють у туристичній сфері, проте в Пуерто-Вальярті також розвинене сільське господарство (вирощують м'яку кукурудзу, цукрову кукурудзу, квасолю, перець чилі і тютюн), промисловість і торгівля.

title: Пуерто-Вальярта

wikitext:
{{місто}}
{{також|Пуерто-Вальярта (значення){{!}}Пуерто-Вальярта}}
'''Пуе́рто-Валья́рта (Пуе́рто-Вая́рта)''' ({{Lang-es|Puerto Vallarta}}) — морське курортне місто і [[муніципалітет]] у [[Мексика|Мексиці]], входить у штат [[Халіско]]. Розташоване на березі бухти [[Баїя-де-Бандерас]].

Населення 255725 осіб (2010).

В місті розташований [[Пуерто-Вальярта (аеропорт)|Міжнародний аеропорт Пуерто-Вальярта імені Густаво Діас Ордаса]].

Пуерто-Вальярта названо на честь Ігнасіо Вальярти, колишнього губернатора штату Халіско.  Назву міста [[Іспанська мова|іспанською]] часто скорочують до Вальярта (наприклад {{lang-es|Jardín botánico de Vallarta}} — [[Ботанічний сад Вальярти]]).

Близько 50 % працездатного населення міста працюють у [[Туризм у Мексиці|туристичній сфері]], проте в Пуерто-Вальярті також розвинене сільське господарство (вирощують м'яку кукурудзу, цукрову кукурудзу, квасолю, перець [[Червоний перець|чилі]] і тютюн), промисловість і торгівля.

== Примітки ==
{{примітки}}

== Фотогалерея ==
<gallery>
Файл:Puerto Vallarta Bahia.JPG
Файл:Puerto vallarta at night.jpg
Файл:Pvlosmuertossunset.jpg
Файл:Puerto Vallarta 2023.jpg
</gallery>

== Посилання ==
* [http://www.puertovallarta.gob.mx Офіційна сторінка]
* [http://www.puertovallarta.gob.mx PuertoVallarta.gob.mx]
* [http://www.visitapuertovallarta.com.mx Sitio Oficial de Puerto Vallarta]
* [https://web.archive.org/web/20080404051757/http://www.clubdereservaciones.com/24209_puerto-vallarta/hoteles/ Hoteles en Puerto Vallarta]
{{перекласти|es|Puerto Vallarta}}

[[Категорія:Халіско]]
[[Категорія:Пуерто-Вальярта| ]]
[[Категорія:Засновані в Мексиці 1851]]

title: Пуерто-Вальярта · ісп. Puerto Vallarta · кит. 巴亚尔塔港

Країна: Мексика

Адмінодиниця: Халіско

Столиця для: Puerto Vallartad (муніципалітет Мексики)

Засновано: 12 грудня 1851

Площа: 52 км²

Назва мешканців: ісп. Vallartense

Міста-побратими: Санта-Барбара, Хіхон, Гайленд-Парк, Сан-Франциско

OSM: ↑2340910 ·R (Халіско)


text:
# Зоммерсдорф (Мекленбург-Передня Померанія)
Зоммерсдорф (нім. Sommersdorf) — громада в Німеччині, розташована в землі Мекленбург-Передня Померанія. Входить до складу району Мекленбургіше-Зеенплатте. Складова частина об'єднання громад Деммін-Ланд.
Площа — 8,71 км2. Населення становить 234 ос. (станом на 31 грудня 2020).

wikitext:
{{Місто Німеччини
| назва = Зоммерсдорф
| місцева_назва       = Sommersdorf
| тип_НП              = громада
| зображення          = Sommersdorf MBS Gutshaus Zufahrt.JPG
| зображення_розмір   =
| зображення_підпис   =
| герб                =
| прапор              =
| карта               = Sommersdorf_in_MBS.svg
| карта_розмір        =
| карта_підпис        = Зоммерсдорф на карті району
| земля               = [[Мекленбург-Передня Померанія]]
| округ               =
| район               = [[Мекленбургіше-Зеенплатте (район)|Мекленбургіше-Зеенплатте]]
| об'єднання громад = [[Деммін-Ланд (об'єднання громад)|Деммін-Ланд]]
| посада_лідера       =
| лідер               =
| партія_лідера       =
| висота              = 24
| площа               = 8.71
| дата_населення      = {{Metadata Population DE-MV||дата}}<ref>{{Metadata Population DE-MV||джерело}}</ref>
| населення           = {{Metadata Population DE-MV|13071139}}
| latd=53 | latm=48| lats=
| longd=12| longm=54| longs=
| розміщення_підпису = left
| поштовий_код        = 17111
| телефонний_код      = 039952
| стат_код            = 13 0 71 139
| авто_номер          = DM
| вебсайт             = [http://www.lk-demmin.de/ www.lk-demmin.de]
}}
'''Зоммерсдорф''' ({{lang-de|Sommersdorf}}) — громада в [[Німеччина|Німеччині]], розташована в [[Землі Німеччини|землі]] [[Мекленбург-Передня Померанія]]. Входить до складу району [[Мекленбургіше-Зеенплатте (район)|Мекленбургіше-Зеенплатте]]. Складова частина [[Об'єднання громад (Німеччина)|об'єднання громад]] [[Деммін-Ланд (об'єднання громад)|Деммін-Ланд]].

Площа — 8,71 км2. Населення становить {{formatnum:{{Metadata Population DE-MV|13071139}}}} ос. (станом на {{Metadata Population DE-MV||дата}}).

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
{{Портал|Німеччина}}
{{commonscat-inline|Sommersdorf (Mecklenburg-Vorpommern)}}
* [https://web.archive.org/web/20030619174913/http://www.lk-demmin.de/ Офіційний сайт] {{ref-de}}

{{Район Мекленбургіше-Зеенплатте}}
{{Бібліоінформація|TYP=g|GND=4711605-5}}
{{germany-geo-stub}}

[[Категорія:Громади Мекленбургу-Передньої Померанії]]

title: — громада —

— громада —: Вид Зоммерсдорф

title: Координати: 53°48′ пн. ш. 12°54′ сх. д. / 53.800° пн. ш. 12.900° сх. д.

Країна: Німеччина

Земля: Мекленбург-Передня Померанія

Район: Мекленбургіше-Зеенплатте

Об'єднання громад: Деммін-Ланд

Населення (31 грудня 2020)

Зоммерсдорф на карті району

ЗоммерсдорфРозташування на карті Німеччини

Часовий пояс: CET (UTC+1)

- Літній час: CEST (UTC+2)


text:
# Толленд (округ, Коннектикут)
Шаблон:StateAbbr_ 41°51′ пн. ш. 72°20′ зх. д. / 41.85° пн. ш. 72.33° зх. д.
То́лленд (англ. Tolland County) — округ (графство) у штаті Коннектикут, США. Ідентифікатор округу 09013.

## Населені пункти
В склад округу входять 13 містечок (таун).
Містечка
| Містечко   | Населення, осіб | Рік  |
| ---------- | --------------- | ---- |
| Андовер    | 3209            | 2005 |
| Болтон     | 5170            | 2005 |
| Вернон     | 29179           | 2010 |
| Віллінгтон | 6216            | 2005 |
| Геброн     | 9198            | 2005 |
| Еллінгтон  | 12921           | 2000 |
| Ковентрі   | 11504           | 2000 |
| Колумбія   | 4971            | 2000 |
| Менсфілд   | 24558           | 2005 |
| Сомерс     | 10417           | 2000 |
| Стаффорд   | 11307           | 2000 |
| Толленд    | 13146           | 2000 |
| Юніон      | 693             | 2000 |

## Історія
Округ утворений 1785 року.

## Демографія
За даними перепису
2000 року
загальне населення округу становило 136364 осіб, зокрема міського населення було 84206, а сільського — 52158.
Серед мешканців округу чоловіків було 68383, а жінок — 67981. В окрузі було 49431 домогосподарство, 34134 родин, які мешкали в 51570 будинках.
Середній розмір родини становив 3,03.
Віковий розподіл населення поданий у таблиці:
| Стать    | До 15 років | 15-21 | 22-29 | 30-39 | 40-49 | 50-65 | 65-85 | Понад 85 |
| -------- | ----------- | ----- | ----- | ----- | ----- | ----- | ----- | -------- |
| Чоловіки | 13423       | 8736  | 6959  | 11096 | 11549 | 10662 | 5501  | 457      |
| Жінки    | 12952       | 8789  | 5959  | 10703 | 11237 | 10430 | 6802  | 1109     |

## Суміжні округи
- Вустер, Массачусетс — північний схід
- Віндем — схід
- Нью-Лондон — південь
- Гартфорд — захід
- Гемпден, Массачусетс — північний захід

## Виноски
1. ↑  U.S. Decennial Census. United States Census Bureau. Процитовано 11 червня 2014.
2. ↑  Historical Census Browser. University of Virginia Library. Архів оригіналу за 11 серпня 2012. Процитовано 11 червня 2014.
3. ↑  Population of Counties by Decennial Census: 1900 to 1990. United States Census Bureau. Процитовано 11 червня 2014.
4. ↑  Census 2000 PHC-T-4. Ranking Tables for Counties: 1990 and 2000 (PDF). United States Census Bureau. Процитовано 11 червня 2014.
5. ↑  State & County QuickFacts. United States Census Bureau. Архів оригіналу за 17 лютого 2016. Процитовано 11 червня 2014. [Архівовано 2016-02-17 у Wayback Machine.](англ.) Наведено за англійською вікіпедією.
6. ↑  American FactFinder. Бюро перепису населення США. Архів оригіналу за 26 лютого 2012. Процитовано 31 січня 2008. [Архівовано 2008-05-21 у Wayback Machine.]

| Прапор США | Це незавершена стаття про Сполучені Штати Америки. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |

title: Толленд (округ, Коннектикут)

wikitext:
{{Округ США
 | county           = Округ  Толленд
 | english_county   = Tolland County
 | state            = Коннектикут
 | english_state    = Connecticut
 | seal        =
 | map         = Map of  Connecticut  highlighting Tolland County.png
 | map size    = 250
 | founded     =
 | seat             =
 | largest city     = [[Вернон (Коннектикут)|Вернон]]
 | area_total_sq_mi = 417
 | area_land_sq_mi  = 410
 | area_water_sq_mi = 7
 | area percentage  = 1.68 %
 | census yr   = 2020
 | pop         = 149788
 | density_km2 = 139.0
 | web   =
 | ID    = 09013
 | US_ID = 05000US09013
}}

'''То́лленд''' ({{lang-en|Tolland County}}) — округ (графство) у штаті [[Коннектикут]], [[США]]. Ідентифікатор округу 09013.

== Населені пункти ==
В склад округу входять 13 містечок (''таун'').

'''Містечка'''
{| align="center" class="standard" class="wikitable sortable"
|+
! |Містечко
! |Населення,
осіб
! |Рік
|-----
| [[Андовер]]
| align="right"| 3209
| align="center"| [[2005]]
|-----
| [[болтон (Коннектикут)|Болтон]]
| align="right"| 5170
| align="center"| 2005
|-----
| [[вернон (Коннектикут)|Вернон]]
| align="right"| 29179
| align="center"| [[2010]]
|-----
| [[віллінгтон (Коннектикут)|Віллінгтон]]
| align="right"| 6216
| align="center"| 2005
|-----
| [[Геброн]]
| align="right"| 9198
| align="center"| 2005
|-----
| [[еллінгтон (Коннектикут)|Еллінгтон]]
| align="right"| 12921
| align="center"| [[2000]]
|-----
| [[ковентрі (Коннектикут)|Ковентрі]]
| align="right"| 11504
| align="center"| 2000
|-----
| [[колумбія (Коннектикут)|Колумбія]]
| align="right"| 4971
| align="center"| 2000
|-----
| [[Менсфілд]]
| align="right"| 24558
| align="center"| 2005
|-----
| [[Сомерс]]
| align="right"| 10417
| align="center"| 2000
|-----
| [[Стаффорд]]
| align="right"| 11307
| align="center"| 2000
|-----
| [[Толленд]]
| align="right"| 13146
| align="center"| 2000
|-----
| [[юніон (Коннектикут)|Юніон]]
| align="right"| 693
| align="center"| 2000
|+
|}

== Історія ==
Округ утворений [[1785]] року.
== Демографія ==
{{USCensusPop
| align = left
| 1790 = 13251
| 1800 = 14319
| 1810 = 13779
| 1820 = 14330
| 1830 = 18702
| 1840 = 17980
| 1850 = 20091
| 1860 = 20709
| 1870 = 22000
| 1880 = 24112
| 1890 = 25081
| 1900 = 24523
| 1910 = 26459
| 1920 = 27216
| 1930 = 28659
| 1940 = 31866
| 1950 = 44709
| 1960 = 68737
| 1970 = 103440
| 1980 = 114823
| 1990 = 128699
| 2000 = 136364
| 2010 = 152691
| 2020 = 149788
| estyear =
| estimate =
| estref =
| align-fn = center
| footnote = U.S. Decennial Census<ref>{{cite web|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|title=U.S. Decennial Census|publisher=United States Census Bureau|accessdate=11 червня 2014}}</ref>
1790-1960<ref>{{cite web|url=http://mapserver.lib.virginia.edu/|title=Historical Census Browser|publisher=University of Virginia Library|accessdate=11 червня 2014|archive-date=2012-08-11|archive-url=https://web.archive.org/web/20120811110448/http://mapserver.lib.virginia.edu/}}</ref> 1900-1990<ref>{{cite web|url=https://www.census.gov/population/cencounts/ct190090.txt|title=Population of Counties by Decennial Census: 1900 to 1990|publisher=United States Census Bureau|accessdate=11 червня 2014}}</ref>
1990-2000<ref>{{cite web|url=https://www.census.gov/population/www/cen2000/briefs/phc-t4/tables/tab02.pdf|title=Census 2000 PHC-T-4. Ranking Tables for Counties: 1990 and 2000|publisher=United States Census Bureau|accessdate=11 червня 2014}}</ref> 2010-2018<ref name="QF" />
}}
За даними перепису
2000 року<ref name="GR2">{{cite web|url=http://factfinder.census.gov|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=2008-01-31|title=American FactFinder|archiveurl=https://www.webcitation.org/65jESGrbU?url=http://factfinder2.census.gov/legacy/aff_sunset.html|archivedate=2012-02-26|deadurl=no}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080521160844/http://factfinder.census.gov./ |date=2008-05-21 }}</ref>
загальне населення округу становило 136364 осіб, зокрема міського населення було 84206, а сільського — 52158.
Серед мешканців округу чоловіків було 68383, а жінок — 67981. В окрузі було 49431 домогосподарство, 34134 родин, які мешкали в 51570 будинках.
Середній розмір родини становив 3,03.

Віковий розподіл населення поданий у таблиці:

{| class = "wikitable"
! Стать
! До 15 років
! 15-21
!22-29
! 30-39
! 40-49
!50-65
!65-85
!Понад 85
|-
|Чоловіки
|13423
|8736
|6959
|11096
|11549
|10662
|5501
|457
|-
| Жінки
|12952
|8789
|5959
|10703
|11237
|10430
|6802
|1109
|}

== Суміжні округи ==
* [[Вустер (округ, Массачусетс)|Вустер]], [[Массачусетс]] — північний схід
* [[Віндем (округ, Коннектикут)|Віндем]] — схід
* [[Нью-Лондон (округ)|Нью-Лондон]] — південь
* [[Гартфорд (округ)|Гартфорд]] — захід
* [[Гемпден (округ, Массачусетс)|Гемпден]], [[Массачусетс]] — північний захід

== Див. також ==
* [[Список округів штату Коннектикут]]

== Виноски ==
{{reflist|refs=<ref name="QF">{{cite web|title=State & County QuickFacts|url=http://quickfacts.census.gov/qfd/states/09/09013.html|publisher=United States Census Bureau|accessdate=11 червня 2014|archive-date=2016-02-17|archive-url=https://web.archive.org/web/20160217161506/http://quickfacts.census.gov/qfd/states/09/09013.html}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160217161506/http://quickfacts.census.gov/qfd/states/09/09013.html |date=2016-02-17 }}{{ref-en}} Наведено за англійською вікіпедією.</ref>
}}

{{округи штату Коннектикут}}{{Толленд (округ, Коннектикут)}}

{{USA-stub}}

[[Категорія:Толланд]]

Найбільше місто: Вернон


text:
# Довгий Яр (гідрологічний заказник)
До́вгий Яр — гідрологічний заказник місцевого значення в Україні. Розташований у межах Ічнянського району Чернігівської області, між селом Іваниця і селищем Тростянець.
Площа 11 га. Статус присвоєно згідно з рішенням Чернігівського облвиконкому від 27.12.1984 року за № 454; від 28.08.1989 року за № 164. Перебуває у віданні ДП «Прилуцьке лісове господарство» (Жадьківське л-во, кв. 114-116).
Статус присвоєно для збереження лучно-болотного природного комплексу в долині яру, яким тече пересихаюча притока річки Смош. Довжина яру бл. 5 км. У його долішній частині розташована заростаюча водойма. Прилеглі заболочені ділянки повністю вкриті кропивою дводомною (заввишки 1,2—1,5 м) з куртинами гадючника в'язолистого.
Заказник «Довгий Яр» входить до складу Ічнянського національного природного парку.

title: Довгий Яр (гідрологічний заказник)

wikitext:
{{Картка:Природоохоронна територія
  | name = Довгий Яр
(заказник)
  | image =
  | зображення_підпис =
  | ширина_зображення = 300px
  | map =
  | caption =
  | ширина_мапи =
  | локатор_x =
  | локатор_y =
  | розташування = {{UKR}}
[[Чернігівська область]],
[[Ічнянський район]],
між с. [[Іваниця (Ічнянський район)|Іваниця]] і селищем [[Тростянець (селище)|Тростянець]]
  | nearest_city = [[Ічня]], [[Прилуки]]
  | lat_degrees = 50
  | lat_minutes = 46
  | lat_seconds = 17.5
  | lat_direction = N
  | long_degrees = 32
  | long_minutes = 43
  | long_seconds = 20
  | long_direction = E
  | площа = 11 [[гектар|га]]
  | водні об'єкти    =
  | заснований = 1984 р.
  | число_відвідувачів =
  | рік_відвідувачів =
  | керуюча_організація = ДП «Прилуцьке лісове господарство», Жадьківське лісництво
  |Карта розташування = Україна Чернігівська область
}}
{{Otherplaces|Довгий Яр (лісовий заказник)}}
'''До́вгий Яр''' — [[гідрологічний заказник]] місцевого значення в Україні. Розташований у межах [[Ічнянський район|Ічнянського району]] [[Чернігівська область|Чернігівської області]], між селом [[Іваниця (Ічнянський район)|Іваниця]] і селищем [[Тростянець (селище)|Тростянець]].

Площа 11 га. Статус присвоєно згідно з рішенням Чернігівського облвиконкому від 27.12.1984 року за № 454; від 28.08.1989 року за № 164. Перебуває у віданні ДП «Прилуцьке лісове господарство» (Жадьківське л-во, кв. 114-116).

Статус присвоєно для збереження лучно-болотного природного комплексу в долині [[яр]]у, яким тече пересихаюча притока річки [[Смош (річка)|Смош]]. Довжина яру бл. 5 км. У його долішній частині розташована заростаюча водойма. Прилеглі заболочені ділянки повністю вкриті [[Кропива дводомна|кропивою дводомною]] (заввишки 1,2—1,5 м) з куртинами [[Гадючник в'язолистий|гадючника в'язолистого]].

Заказник «Довгий Яр» входить до складу [[Ічнянський національний природний парк|Ічнянського національного природного парку]].

== Джерела ==
* Державний кадастр територій та об'єктів природно-заповідного фонду України станом на 01.01.2013; (269. Довгий Яр)
* «Чорноморський ботанічний журнал», том 13, № 1 (2017). Території та об'єкти природно-заповідного фонду в складі Ічнянського національного природного парку. Стор. 4
* [http://www.lisproekt.gov.ua/zhadkivske-lisnitstvo Жадьківське лісництво] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20181202231557/http://www.lisproekt.gov.ua/zhadkivske-lisnitstvo |date=2 грудня 2018 }}
{{Природно-заповідний фонд Ічнянського району}}
[[Категорія:Природно-заповідний фонд Ічнянського району]]
[[Категорія:Гідрологічні заказники Чернігівської області]]
[[Категорія:Природоохоронні об'єкти, засновані 1984]]
[[Категорія:Території природно-заповідного фонду, що входять у Смарагдову мережу]]

title: Довгий Яр · (заказник)

Розташування: Україна · Чернігівська область, · Ічнянський район, · між с. Іваниця і селищем Тростянець

Найближче місто: Ічня, Прилуки

Площа: 11 га