text:
# SIGFPE
SIGFPE — сигнал на POSIX-сумісних платформах, який надсилається процесу, коли той виконує хибну арифметичну операцію, як то ділення на нуль.

## Етимологія
SIG є загальноприйнятий префіксом для назв сигналів. FPE англ. floating-point exception — помилка в операції над чисвло з рухомою комою.

wikiname: ukwiki

title: SIGFPE

in_language: uk

wikitext:
{{Сигнал операційної системи
|description = Продовжити виконання (не може бути перехопленим або проігнорованим)
|action      = Активізує процес
}}
'''SIGFPE''' — [[Сигнал (операційні системи)|сигнал]] на [[POSIX]]-сумісних платформах, який надсилається [[Процес (інформатика)|процесу]], коли той виконує хибну арифметичну операцію, як то ділення на нуль. <ref>{{Cite web
|url = http://en.chys.info/2009/12/floating-point-exception
|title = Floating point exception
|accessdate = 2016-11-10
|archiveurl = https://web.archive.org/web/20161110002617/http://en.chys.info/2009/12/floating-point-exception
|archivedate = 2016-11-10
|deadurl = yes
}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161110002617/http://en.chys.info/2009/12/floating-point-exception |date=2016-11-10 }}</ref>

== Етимологія ==
''SIG'' є загальноприйнятий [[Префікс (мовознавство)|префіксом]] для назв сигналів. ''FPE'' {{lang-en|floating-point exception}} — помилка в операції над чисвло з рухомою комою.

== Див. також ==
* [[Ділення на нуль]]

== Примітки ==
{{reflist|1}}

{{Сигнали_операційних_систем}}

[[Категорія:Сигнали POSIX]]

title: SIGFPE

Дія за замовчуванням: Активізує процес


text:
# Талий Ключ (Марі-Турецький район)
Та́лий Ключ (рос. Талый Ключ, марій. Йошкарэҥер) — присілок у складі Марі-Турецького району Марій Ел, Росія. Входить до складу Хлібниковського сільського поселення.

## Населення
Населення — 12 осіб (2010; 25 у 2002).
Національний склад (станом на 2002 рік):
- удмурти — 56 %
- росіяни — 28 %

title: Талий Ключ (Марі-Турецький район)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
 | тип             = присілок
 | тип_род         = присілка
 | назва           = Талий Ключ
 | назва ін.       = {{lang-ru|Талый Ключ}}<br/>{{lang-chm|Йошкарэҥер}}
 | карта розташування1 = Росія Марій Ел
 | зображення         =
 | зображення_розмір  =
 | зображення_підпис  =
 | суб'єкт РФ      = [[Марій Ел]]
 | район           = [[Марі-Турецький район]]
 | поселення       = [[хлібниковське сільське поселення|Хлібниковське]]
 | код ЗКАТУ       =
 | засноване       =
 | статус          =
 | поділ           =
 | населення       = 12 осіб ([[2010]]{{RUS-ME-census-2010}})
 | поштові індекси =
 | код             =
 | lat=
 | long=
 | lat_dir=N
 | lat_deg= 56
 | lat_min= 38
 | lat_sec= 02
 | lon_dir=E
 | lon_deg= 50
 | lon_min= 00
 | lon_sec= 41
 | висота          =
 | водойма         =
 | станція         =
 | відстань о      =
 | відстань р      =
 | схема           =
 | міста-побратими =
 | день міста      =
 | адреса          =
 | вебсторінка     =
 | мер             =
 }}

{{Otheruses|Талий Ключ}}

'''Та́лий Ключ''' ({{lang-ru|Талый Ключ}}, {{lang-chm|Йошкарэҥер}}) — [[присілок]] у складі [[марі-Турецький район|Марі-Турецького району]] [[Марій Ел]], [[Росія]]. Входить до складу [[хлібниковське сільське поселення|Хлібниковського сільського поселення]].

== Населення ==
Населення — 12 осіб ([[2010]]; 25 у [[2002]]<ref>{{Cite web |url=http://lingvarium.org/russia/BD/02c_Marii-El_new.xls |title=Дані перепису населення Росії 2002 року |accessdate=8 грудня 2020 |archive-date=13 листопада 2016 |archive-url=https://www.webcitation.org/6lzKOK34z?url=http://lingvarium.org/russia/BD/02c_Marii-El_new.xls }}</ref>).

Національний склад (станом на 2002 рік):
* [[удмурти]] — 56 %
* [[росіяни]] — 28 %

== Джерела ==
* {{Карта|O-39-125}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://wikimapia.org/#lang=ru&lat=56.632158&lon=50.010967&z=13&show=/9976054/ru/ На Вікімапії] {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/61CZ2O6Sc?url=http://wikimapia.org/#lang=ru&lat=56.632158&lon=50.010967&z=13&show=/9976054/ru/ |date=25 серпня 2011 }}

{{Mari El-stub}}
{{марі-Турецький район}}

[[Категорія:Населені пункти Марі-Турецького району]]
[[Категорія:Присілки Марій Ел]]

title: присілок Талий Ключ

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Марій Ел

Муніципальний район: Марі-Турецький район

Поселення: Хлібниковське

title: Основні дані

Основні дані:
Мапа
· Талий Ключ · Талий Ключ


text:
# Кеге (муніципалітет)
Кеге (дан. Køge) — комуна у регіоні Зеландія королівства Данія. Адміністративний центр комуни — місто Кеге.

## Географія
Площа — 256.5 км².

## Населення
У 2012 році населення муніципалітету становило 57 307 осіб.

title: Кеге (муніципалітет)

wikitext:
{{Адміністративна одиниця
|назва             =Кеге
|місцева_назва     =Køge
|зображення        =
|зображення_розмір =
|зображення_підпис =
|герб              =
|прапор            =
|герб_підпис       =
|прапор_підпис     =
|розташування        =
|розташування_підпис =
|розташування_розмір =
|інші_одиниці      =
|тип_найменування  =
|найменування      = [[Комуни Данії|комуна]]
|девіз             =
|гімн              =
|тип_центра        = адміністративний центр
|центр             = [[Кеге]]
|найбільше_місто   =
|країна            = [[Данія]]
|тип_регіону       = [[Регіони Данії|Регіон Данії]]
|регіон            = [[Зеландія (регіон)|Зеландія]]
|тип_регіону2      =
|регіон2           =
|тип_регіону3      =
|регіон3           =
|сусіди            =
|тип_підрозділів   =
|підрозділи        =
|номерний_знак     =
|офіційна_мова     = [[Данська мова|данська]]
|населення         =
|список_за_населенням   =
|місце_за_населенням    =
|щільність_населення    =
|список_за_щільністю_населення =
|місце_за_щільністю_населення  =
|етнікон           =
|площа             = 256.5
|список_за_площею  =
|місце_за_площею   =
|відсоток_води     =
|ширина            =
|довжина           =
|широта            =
|довгота           =
|середня_висота    =
|макс_висота_місце =
|макс_висота       =
|мін_висота_місце  =
|мін_висота        =
|часовий_пояс      =
|список_за_ввп     =
|ввп               =
|ввп_на_душу_населення =
|список_за_ірлп    =
|ірлп              =
|список_за_джіні   =
|джіні             =

|тип_заснування =
|заснований =
|тип скасування =
|скасовано =
|назва_до_заснування  =

|титул_голови_уряду   =
|голова_уряду         =
|титул_представників1 =
|представник1         =
|титул_представників2 =
|представник2         =
|адреса               =
|вебсайт             =
|тип_коду_iso    = LAU-1
|код_iso         = 259
|тип_скорочення  =
|скорочення      =
|тип_скорочення2 =
|скорочення2     =
|тип_скорочення3 =
|скорочення3     =
}}
'''Кеге''' ({{lang-da|Køge}}) — [[Комуни Данії|комуна]] у регіоні [[Зеландія (регіон)|Зеландія]] королівства [[Данія]]. Адміністративний центр комуни — місто [[Кеге]].

== Географія ==
Площа — 256.5 км².

== Населення ==

У 2012 році населення муніципалітету становило {{FORMATNUM:57307}} осіб<ref>noegletal.dk: [http://www.noegletal.dk/ Населення муніципалітетів Данії станом на 1 січня 2012 року] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180208230627/http://www.noegletal.dk/ |date=8 лютого 2018 }} {{ref-da}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist|1}}
{{Бібліоінформація|#F7F7F7}}

{{Комуни Данії}}

{{портали|Географія|Політика|Данія|Європа}}
[[Категорія:Комуни Данії]]
[[Категорія:Комуни Зеландії]]

title: Køge

Køge: комуна

адміністративний центр: Кеге

Країна: Данія

Регіон Данії: Зеландія

Офіційна мова: данська

Дата заснування: 1 січня 2007

Губернатор: Marie Stærked


text:
# IC 4861
IC 4861 — галактика типу Sc (компактна спіральна галактика) у сузір'ї Павич.
Цей об'єкт міститься в оригінальній редакції індексного каталогу.

title: IC 4861

wikitext:
{{Галактика IC
| IC = 4861
| Назва = IC 4861
| Тип = [[галактика]]
| Сузір'я = Павич
| Позначення = PGC 63274, ESO 142-15
| Пряме_сходження = 19 год 29 хв 16,6 сек
| Схилення = -57° 34′ 34″
| Код = Sc
| Хаббл-тип = [[Компактна галактика|компактна]] [[Спіральна галактика|спіральна]] галактика
| Епоха = [[J2000.0]]
| Видима_зоряна_величина = 14,8
| Видимі_розміри = 1,10' × 0,3'
| Яскравість_поверхні = 13,4
| Фотографічна_зоряна_величина = 15,5
| Кутове_положення = 29
| bot = true
| dreyer = true
}}

'''IC 4861''' — [[галактика]] типу Sc ([[Компактна галактика|компактна]] [[Спіральна галактика|спіральна]] галактика) у сузір'ї [[Павич (сузір'я)|Павич]].

Цей об'єкт міститься в оригінальній редакції [[Індексний каталог|індексного каталогу]].

== Посилання ==

* [http://www.seds.org/~spider/ngc/ngc.cgi?IC+4861 IC 4861] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070312090523/http://www.seds.org/~spider/ngc/ngc.cgi?IC+4861 |date=12 березня 2007 }} в оригінальному [[Новий загальний каталог|новому загальному каталозі]] {{ref-en}}
* [http://www.seds.org/~spider/ngc/ngc_fr.cgi?IC+4861 IC 4861] в оригінальному [[Новий загальний каталог|новому загальному каталозі]] {{ref-fr}}
* [http://www.seds.org/~spider/ngc/revngcic.cgi?IC+4861 Перевірена інформація про IC 4861]{{ref-en}}
* [http://simbad.u-strasbg.fr/sim-id.pl?Ident=IC+4861 IC 4861 в базі SIMBAD]{{ref-en}}{{Недоступне посилання|date=жовтня 2019 |bot=InternetArchiveBot }}
* [https://web.archive.org/web/20160306045739/http://vizier.u-strasbg.fr/viz-bin/VizieR-S?IC+4861 IC 4861 в базі Vizier]{{ref-en}}
* [http://nedwww.ipac.caltech.edu/cgi-bin/nph-objsearch?objname=IC+4861 IC 4861 в базі NASA Extragalactic  Database]{{ref-en}}
* [https://web.archive.org/web/20070202212605/http://www.ngcic.org/steinicke/ Бази даних про об'єкти NGC/IC]{{ref-en}}

{{Навігатор NGC|IC 4857|IC 4858|IC 4859|IC 4860|IC 4861|IC 4862|IC 4863|IC 4864|IC 4865|}}

{{Бот|}}<!-- заберіть шаблон {{бот|}}, якщо вносите серйозні зміни в статтю -->

{{Портали|Астрономія}}

[[Категорія:Об'єкти IC|IC 4861]]
[[Категорія:Павич (сузір'я)|IC 4861]]
[[Категорія:Галактики|IC 4861]]

title: Розташування (епоха J2000.0)

Сузір'я: Павич

Пряме піднесення: 19 год 29 хв 16,6 сек

title: Характеристики

Габбл-тип: компактна спіральна галактика

Тип: галактика

title: Позначення


text:
# Камень (Львувецький повіт)
Камень (пол. Kamień, нім. Steine) — село в Польщі, у гміні Мірськ Львувецького повіту Нижньосілезького воєводства.
Населення — 156 осіб (2011).
У 1975-1998 роках село належало до Єленьоґурського воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 79      | 16                 | 53               | 10                   |
| Жінки    | 77      | 18                 | 46               | 13                   |
| Разом    | 156     | 34                 | 99               | 23                   |

title: Камень (Львувецький повіт)

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Камень
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Kamień}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Нижньосілезьке воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Львувецький повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Мірськ (гміна){{!}}Мірськ
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     = 370-400
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 156
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 75
|поштовий індекс        =
|автомобільний код      = DLW
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0191218
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses|Камень}}

'''Камень''' ({{lang-pl|Kamień}}, {{lang-de|Steine}}) — село в Польщі, у [[Мірськ (гміна)|гміні Мірськ]] [[Львувецький повіт|Львувецького повіту]] [[Нижньосілезьке воєводство|Нижньосілезького воєводства]].
Населення — {{formatnum:156}} {{МНОЖИНА:156|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975-1998 роках]] село належало до [[Єленьоґурське воєводство|Єленьоґурського воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=79 |ЧолПре=16 |ЧолПрац=53 |ЧолПост=10
|Жін=77 |ЖінПре=18 |ЖінПрац=46 |ЖінПост=13
|Разом=156 |РазомПре=34 |РазомПрац=99 |РазомПост=23
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Мірськ}}

[[Категорія:Села Львувецького повіту]]

title: Країна

Країна: Польща

Воєводство: Нижньосілезьке воєводство

Повіт: Львувецький повіт

Гміна: Мірськ

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: DLW


text:
# Вилок (зупинний пункт)
Вило́к — пасажирський залізничний зупинний пункт Ужгородської дирекції Львівської залізниці.
Розташований у смт Вилок, Виноградівський район Закарпатської області на лінії Батьово — Солотвино І між станціями Боржава (11 км) та Виноградів-Закарпатський (14 км).
Станом на серпень 2019 року щодня п'ять пар дизель-потягів прямують за напрямком Батьово — Королево/Солотвино I.

title: Вилок (зупинний пункт)

wikitext:
{{Otheruses|Вилок (значення)}}
{{Станція
| назва_колір = Blue1
| назва_колір_фону = yellow
| підзаголовок_колір = Purple1
| підзаголовок_колір_фону = Cyan1
| назва = Вилок
| лінія_верх = [[Ужгородська дирекція залізничних перевезень|Ужгородська дирекція]]
| система_верх = [[Львівська залізниця]]
| тип = зупинний пункт
| зображення =
| зображення_розмір =
| зображення_підпис =
| розташування =
| адреса = с. [[Вилок]]
| координати = {{coord|48|07|02|N|22|50|05|E|scale:1500}}
| лінії = [[Батьово (станція)|Батьово]] — [[Солотвино І]]
| структура =
| глибина =
| рівнів =
| платформ = 2
| тип_платформ = берегова, острівна
| колій = 4
| статус =
| час_роботи =
| транспортні_послуги =
| супутні_послуги =
| інженер =
| відкрито =
| закрито =
| перебудовано =
| електрифіковано =
| колишні_назви =
| архітектор =
| стиль =
| поверхів =
| власник = [[Львівська залізниця]]
| оператор = [[Укрзалізниця]]
| вебсайт =
| тип_коду =
| код =
| код_ємр = 384333
| код_експрес_2 = 2218275
| зона =
| пасажиропотік =
| мапа =
| мапа_стан =
| мапа_назва =
| мапа_маршруту =
| мапа_маршруту_стан =
| мапа_маршруту_назва =
}}
{{Батьово — Солотвино I}}
'''Вило́к''' — пасажирський залізничний [[зупинний пункт]] [[Ужгородська дирекція залізничних перевезень|Ужгородської дирекції]] [[Львівська залізниця|Львівської залізниці]].

Розташований у смт [[Вилок]], [[Виноградівський район]] [[Закарпатська область|Закарпатської області]] на лінії [[Батьово (станція)|Батьово]] — [[Солотвино І]] між станціями [[Боржава (станція)|Боржава]] (11 км) та [[Виноградів-Закарпатський]] (14 км).

Станом на серпень 2019 року щодня п'ять пар дизель-потягів прямують за напрямком Батьово — Королево/Солотвино I.<ref>[https://swrailway.gov.ua/timetable/eltrain3-3/?sid=3437&lng= Розклад по Вилку]{{Недоступне посилання}}</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* {{ТК4}}
* {{ЖДС}}

{{railway-stub}}
{{railway-station}}

[[Категорія:Транспорт Виноградівського району]]
[[Категорія:Зупинні пункти Львівської залізниці]]
[[Категорія:Зупинні пункти Закарпатської області]]

title: Розташування

Адреса: с. Вилок

title: Структура

Лінія(ї): Батьово — Солотвино І

Тип платформ: берегова, острівна

title: Інша інформація

Власник: Львівська залізниця

Оператор: Укрзалізниця

title: Дільниця Батьово — Солотвино І

Чоп
| 15,6 | | 0 | · Батьово
Стрий
25,8 · Берегове
М24
р. Вирка
р. Боржава
53,1 · Фанчиково
59,8 · Виноградів-Закарпатський
р. Тиса
67 км
Дяково
р. Ріка
р. Байлова
р. Теребля
р. Тересва
Сигіт
р. Апшиця
Великий Бичків

М25
4,6 · Батрадь
10,4 · Косини
18,9 · Велика Бийгань
26,6 · Велика Бахта
34,7 · Боржава
37,4 · Добросілля
41,5 · Четово
М23
45,2 · Вилок
49,1 · Нове Село
64 · Чорна Гора
69,1 · Королево
71,9 · Кар'єр
74,1 · Велика Копаня
Н09
76,9 · Рокосів
77,7 · Рокосів
83,4 · Хуст
85,4 · Хуст
91 · Боронява
93,7 · Сокирниця
96,5 · Стеблівка
104,1 · Буштино
106,4 · Руське Поле
111,8 · Тячів
118,3 · Бедевля
121,4 · Тересва
126,5 · Грушево
130 · Нижня Апша
135,2 · Солотвино-Лікарня
136,5 · Солотвино ІІ
139,3 · Солотвино І


text:
# Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960
Змагання з плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 в Римі тривали з 26 серпня до 3 вересня 1960 року на Олімпійському плавальному стадіоні. Розіграно 15 комплектів нагород: 8 серед чоловіків і 7 серед жінок. Змагалося 380 спортсменів з 45-ти країн. Уперше відбулися змагання в естафеті 4×100 метрів комплексом. Збірна США очолила медальний залік, здобувши 15 нагород (9 золотих), а друге місце посіла збірна Австралії — 13 нагород (5 золотих). 16-літня Кріс фон Зальца виборола чотири нагороди, три з яких золоті.

## Таблиця медалей
| Місце               | Країна                           | Золото | Срібло | Бронза | Загалом |
| ------------------- | -------------------------------- | ------ | ------ | ------ | ------- |
| 1                   | США (USA)                        | 9      | 3      | 3      | 15      |
| 2                   | Австралія (AUS)                  | 5      | 5      | 3      | 13      |
| 3                   | Велика Британія (GBR)            | 1      | 1      | 1      | 3       |
| 4                   | Японія (JPN)                     | 0      | 3      | 2      | 5       |
| 5                   | Об'єднана німецька команда (EUA) | 0      | 1      | 3      | 4       |
| 6                   | Нідерланди (NED)                 | 0      | 1      | 2      | 3       |
| 7                   | Швеція (SWE)                     | 0      | 1      | 0      | 1       |
| 8                   | Бразилія (BRA)                   | 0      | 0      | 1      | 1       |
| Загалом (8 збірних) | Загалом (8 збірних)              | 15     | 15     | 15     | 45      |

## Медальний залік

### Чоловіки
| Дисципліни                      | Золото                                                      | Золото       | Срібло                                                               | Срібло    | Бронза                                                                 | Бронза  |
| ------------------------------- | ----------------------------------------------------------- | ------------ | -------------------------------------------------------------------- | --------- | ---------------------------------------------------------------------- | ------- |
| 100 м вільним стилем            | Джон Девітт · Австралія                                     | 55.2 (OR)    | Ленс Ларсон · США                                                    | 55.2 (OR) | Мануел дос Сантос · Бразилія                                           | 55.4    |
| 400 м вільним стилем            | Мюррей Роуз · Австралія                                     | 4:18.3 (OR)  | Цуйосі Яманака · Японія                                              | 4:21.4    | Джон Конрадс · Австралія                                               | 4:21.8  |
| 1500 м вільним стилем           | Джон Конрадс · Австралія                                    | 17:19.2 (OR) | Мюррей Роуз · Австралія                                              | 17:21.7   | Джордж Брін · США                                                      | 17:30.6 |
| 100 м на спині                  | Девід Тейл · Австралія                                      | 1:01.9 (OR)  | Френк Маккінні · США                                                 | 1:02.1    | Боб Беннетт · США                                                      | 1:02.3  |
| 200 м брасом                    | Білл Маллікен · США                                         | 2:37.4       | Йосіхіко Осакі · Японія                                              | 2:38.0    | Віґер Менсонідес · Нідерланди                                          | 2:39.7  |
| 200 м батерфляєм                | Майк Трой · США                                             | 2:12.8 (WR)  | Невілл Гейз · Австралія                                              | 2:14.6    | Дейв Ґілландерс · США                                                  | 2:15.3  |
| Естафета 4×200 м вільним стилем | США (USA) Джордж Гаррісон Дік Блік Майк Трой Джефф Фаррелл  | 8:10.2 (WR)  | Японія (JPN) Макото Фукуї Хіросі Ісії Цуйосі Яманака Тацуо Фудзімото | 8:13.3    | Австралія (AUS) Девід Діксон Джон Девітт Мюррей Роуз Джон Конрадс      | 8:13.8  |
| Естафета 4×100 м комплексом     | США (USA) Френк Маккінні Пол Гейт Ленс Ларсон Джефф Фаррелл | 4:05.4 (WR)  | Австралія (AUS) Девід Тейл Террі Ґетеркоул Невілл Гейз Джефф Шиптон  | 4:12.0    | Японія (JPN) Кадзуо Томіта Коїті Хіракіда Йосіхіко Осакі Кейґо Сімудзу | 4:12.2  |

### Жінки
| Дисципліни                      | Золото                                                           | Золото      | Срібло                                                                | Срібло | Бронза                                                                                | Бронза |
| ------------------------------- | ---------------------------------------------------------------- | ----------- | --------------------------------------------------------------------- | ------ | ------------------------------------------------------------------------------------------- | ------ |
| 100 м вільним стилем            | Дон Фрейзер · Австралія                                          | 1:01.2 (OR) | Кріс фон Зальца · США                                                 | 1:02.8 | Наталі Стюард · Велика Британія                                                             | 1:03.1 |
| 400 м вільним стилем            | Кріс фон Зальца · США                                            | 4:50.6 (OR) | Яне Седерквіст · Швеція                                               | 4:53.9 | Тінеке Лаґерберґ · Нідерланди                                                               | 4:56.9 |
| 100 м на спині                  | Лінн Берк · США                                                  | 1:09.3 (OR) | Наталі Стюард · Велика Британія                                       | 1:10.8 | Сатоко Танака · Японія                                                                      | 1:11.4 |
| 200 м брасом                    | Аніта Лонсбро · Велика Британія                                  | 2:49.5 (WR) | Вільтруд Урзельманн · Об'єднана німецька команда                      | 2:50.0 | Барбара Ґебель · Об'єднана німецька команда                                                 | 2:53.6 |
| 100 м батерфляєм                | Керолін Шулер · США                                              | 1:09.5 (OR) | Маріанне Гемскерк · Нідерланди                                        | 1:10.4 | Джен Ендрю · Австралія                                                                      | 1:12.2 |
| Естафета 4×100 м вільним стилем | США (USA) Джоан Спіллейн Ширлі Стобс Керолін Вуд Кріс фон Зальца | 4:08.9 (WR) | Австралія (AUS) Дон Фрейзер Ilsa Konrads Лоррейн Крепп Алва Колгун    | 4:11.3 | Об'єднана німецька команда (EUA) Хрістель Штеффін Гайді Пехштайн Ґізела Вайс Урзель Бруннер | 4:19.7 |
| Естафета 4×100 м комплексом     | США (USA) Лінн Берк Патті Кемпнер Керолін Шулер Кріс фон Зальца  | 4:41.1 (WR) | Австралія (AUS) Мерілін Вілсон Роузмері Лессіґ Джен Ендрю Дон Фрейзер | 4:45.9 | Об'єднана німецька команда (EUA) Інґрід Шмідт Урсула Кюпер Бербель Фурманн Урзель Бруннер   | 4:47.6 |

## Країни-учасниці
Змагалося 380 плавців та плавчинь з 45-ти країн.
- Аргентина  (3)
- Австралія  (26)
- Австрія  (10)
- Бельгія  (3)
- Бразилія  (5)
- Бірма  (1)
- Канада  (8)
- Цейлон  (1)
- Куба  (1)
- Чехословаччина  (3)
- Данія  (4)
- Фінляндія  (5)
- Франція  (19)
- Об'єднана німецька команда  (26)
- Велика Британія  (23)
- Греція  (2)
- Гонконг  (1)
- Угорщина  (18)
- Ісландія  (2)
- Індонезія  (2)
- Ізраїль  (4)
- Італія  (23)
- Японія  (21)
- Люксембург  (4)
- Малайя  (2)
- Мальта  (2)
- Мексика  (11)
- Нідерланди  (19)
- Філіппіни  (8)
- Польща  (5)
- Португалія  (5)
- Пуерто-Рико  (1)
- Олімпійський комітет Росії  (1)
- Родезія  (4)
- Румунія  (2)
- ПАР  (3)
- СРСР  (23)
- Іспанія  (10)
- Швеція  (15)
- Швейцарія  (9)
- Туреччина  (2)
- США  (31)
- Венесуела  (1)
- В'єтнам  (2)
- Югославія  (9)

wikitext:
{{Підсумок змагань на Олімпійських іграх
|змагання = Плавання
|ігри = 1960 Літо
|зображення =
|підпис =
|місце проведення = {{нп|Олімпійський плавальний стадіон (Рим)|Олімпійський плавальний стадіон||Stadio Olimpico del Nuoto}}
|дати = 26 серпня — 3 вересня
|num_events = 15
|учасників = 380
|країн = 45
|попередні = [[Плавання на літніх Олімпійських іграх 1956|1956]]
|наступні = [[Плавання на літніх Олімпійських іграх 1964|1964]]
}}
{{Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960}}
Змагання з [[Плавання (вид спорту)|плавання]] на [[Літні Олімпійські ігри 1960|літніх Олімпійських іграх 1960]] в [[Рим]]і тривали з 26 серпня до 3 вересня 1960 року на {{нп|Олімпійський плавальний стадіон (Рим)|Олімпійському плавальному стадіоні||Stadio Olimpico del Nuoto}}. Розіграно 15 комплектів нагород: 8 серед чоловіків і 7 серед жінок. Змагалося 380 спортсменів з 45-ти країн<ref name="SportsRef">{{cite web |url=https://www.sports-reference.com/olympics/summer/1960/SWI/ |archive-url=https://web.archive.org/web/20200417045626/https://www.sports-reference.com/olympics/summer/1960/SWI/ |url-status=dead |archive-date=17 квітня 2020 |title=Swimming at the 1960 Rome Summer Games |accessdate=3 жовтня 2016 |work=Sports Reference}}</ref>. Уперше відбулися змагання в естафеті 4×100 метрів комплексом. [[США на літніх Олімпійських іграх 1960|Збірна США]] очолила медальний залік, здобувши 15 нагород (9 золотих), а друге місце посіла [[Австралія на літніх Олімпійських іграх 1960|збірна Австралії]] — 13 нагород (5 золотих). 16-літня [[Кріс фон Зальца]] виборола чотири нагороди, три з яких золоті.

== Таблиця медалей ==
{{Medals table
 | підпис        =
 | host           =
 | flag_template  = FlagIOCteam
 | змагання          = 1960 Літо
 | team           =
 | gold_USA = 9 | silver_USA = 3 | bronze_USA = 3
 | gold_AUS = 5 | silver_AUS = 5 | bronze_AUS = 3
 | gold_GBR = 1 | silver_GBR = 1 | bronze_GBR = 1
 | gold_JPN = 0 | silver_JPN = 3 | bronze_JPN = 2
 | gold_EUA = 0 | silver_EUA = 1 | bronze_EUA = 3
 | gold_NED = 0 | silver_NED = 1 | bronze_NED = 2
 | gold_SWE = 0 | silver_SWE = 1 | bronze_SWE = 0
 | gold_BRA = 0 | silver_BRA = 0 | bronze_BRA = 1
}}

== Медальний залік ==
=== Чоловіки ===
{| {{MedalistTable| width=225|labelwidth=200|columns=2}}
|-
| 100 м вільним стилем
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 100 метрів вільним стилем (чоловіки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Джон Девітт]]|AUS|1960|літніх}} || 55.2
 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Ленс Ларсон]]|USA|1960|літніх}} || 55.2
 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Мануел дос Сантос (плавець)|Мануел дос Сантос]]|BRA|1960|літніх}} || 55.4
|-
| 400 м вільним стилем
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 400 метрів вільним стилем (чоловіки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Мюррей Роуз]]|AUS|1960|літніх}} || 4:18.3
 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Яманака Цуйосі|Цуйосі Яманака]]|JPN|1960|літніх}} || 4:21.4
| {{FlagIOCmedalist|[[Джон Конрадс]]|AUS|1960|літніх}} || 4:21.8
|-
| 1500 м вільним стилем
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 1500 метрів вільним стилем (чоловіки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Джон Конрадс]]|AUS|1960|літніх}} || 17:19.2
 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Мюррей Роуз]]|AUS|1960|літніх}} || 17:21.7
| {{FlagIOCmedalist|[[Джордж Брін]]|USA|1960|літніх}} || 17:30.6
|-
| 100 м на спині
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 100 метрів на спині (чоловіки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Девід Тейл]]|AUS|1960|літніх}} || 1:01.9
 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Френк Маккінні]]|USA|1960|літніх}} || 1:02.1
| {{FlagIOCmedalist|[[Боб Беннетт (плавець)|Боб Беннетт]]|USA|1960|літніх}} || 1:02.3
|-
| 200 м брасом
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 200 метрів брасом (чоловіки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Білл Маллікен]]|USA|1960|літніх}} || 2:37.4
| {{FlagIOCmedalist|[[Осакі Йосіхіко|Йосіхіко Осакі]]|JPN|1960|літніх}} || 2:38.0
| {{FlagIOCmedalist|[[Віґер Менсонідес]]|NED|1960|літніх}} || 2:39.7
|-
| 200 м батерфляєм
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 200 метрів батерфляєм (чоловіки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Майк Трой]]|USA|1960|літніх}} || 2:12.8
 '''(WR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Невілл Гейз]]|AUS|1960|літніх}} || 2:14.6
| {{FlagIOCmedalist|[[Дейв Ґілландерс]]|USA|1960|літніх}} || 2:15.3
|-valign="top"
| Естафета 4×200 м вільним стилем
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — естафета 4x200 метрів вільним стилем (чоловіки)}}
| {{ПрапорМОКкоманда1|USA|1960|літніх}}
[[Джордж Гаррісон (плавець)|Джордж Гаррісон]]
[[Дік Блік (плавець)|Дік Блік]]
[[Майк Трой]]
[[Джефф Фаррелл]] || 8:10.2 '''(WR)'''
| {{ПрапорМОКкоманда1|JPN|1960|літніх}}
[[Фукуї Макото|Макото Фукуї]]
[[Ісії Хіросі (плавець)|Хіросі Ісії]]
[[Яманака Цуйосі|Цуйосі Яманака]]
[[Фудзімото Тацуо|Тацуо Фудзімото]] || 8:13.3
| {{ПрапорМОКкоманда1|AUS|1960|літніх}}
[[Девід Діксон (плавець)|Девід Діксон]]
[[Джон Девітт]]
[[Мюррей Роуз]]
[[Джон Конрадс]] || 8:13.8
|-valign="top"
| Естафета 4×100 м комплексом
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — естафета 4x100 метрів комплексом (чоловіки)}}
| {{ПрапорМОКкоманда1|USA|1960|літніх}}
[[Френк Маккінні]]
[[Пол Гейт]]
[[Ленс Ларсон]]
[[Джефф Фаррелл]] || 4:05.4 '''(WR)'''
| {{ПрапорМОКкоманда1|AUS|1960|літніх}}
[[Девід Тейл]]
[[Террі Ґетеркоул]]
[[Невілл Гейз]]
[[Джефф Шиптон]] || 4:12.0
| {{ПрапорМОКкоманда1|JPN|1960|літніх}}
[[Томіта Кадзуо|Кадзуо Томіта]]
[[Хіракіда Коїті|Коїті Хіракіда]]
[[Осакі Йосіхіко|Йосіхіко Осакі]]
[[Сімудзу Кейґо|Кейґо Сімудзу]] || 4:12.2
|}

=== Жінки ===
{| {{MedalistTable| width=225|labelwidth=200|columns=2}}
|-
| 100 м вільним стилем
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 100 метрів вільним стилем (жінки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Дон Фрейзер]]|AUS|1960|літніх}} || 1:01.2 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Кріс фон Зальца]]|USA|1960|літніх}} || 1:02.8
| {{FlagIOCmedalist|[[Наталі Стюард]]|GBR|1960|літніх}} || 1:03.1
|-
| 400 м вільним стилем
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 400 метрів вільним стилем (жінки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Кріс фон Зальца]]|USA|1960|літніх}} || 4:50.6 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Яне Седерквіст]]|SWE|1960|літніх}} || 4:53.9
| {{FlagIOCmedalist|[[Тінеке Лаґерберґ]]|NED|1960|літніх}} || 4:56.9
|-
| 100 м на спині
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 100 метрів на спині (жінки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Лінн Берк]]|USA|1960|літніх}} || 1:09.3 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Наталі Стюард]]|GBR|1960|літніх}} || 1:10.8
| {{FlagIOCmedalist|[[Танака Сатоко|Сатоко Танака]]|JPN|1960|літніх}} || 1:11.4
|-
| 200 м брасом
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 200 метрів брасом (жінки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Аніта Лонсбро]]|GBR|1960|літніх}} || 2:49.5 '''(WR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Вільтруд Урзельманн]]|EUA|1960|літніх}} || 2:50.0
| {{FlagIOCmedalist|[[Барбара Ґебель]]|EUA|1960|літніх}} || 2:53.6
|-
| 100 м батерфляєм
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — 100 метрів батерфляєм (жінки)}}
| {{FlagIOCmedalist|[[Керолін Шулер]]|USA|1960|літніх}} || 1:09.5 '''(OR)'''
| {{FlagIOCmedalist|[[Маріанне Гемскерк]]|NED|1960|літніх}} || 1:10.4
| {{FlagIOCmedalist|[[Джен Ендрю]]|AUS|1960|літніх}} || 1:12.2
|-valign="top"
| Естафета 4×100 м вільним стилем
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — естафета 4x100 метрів вільним стилем (жінки)}}
| {{ПрапорМОКкоманда1|USA|1960|літніх}}
[[Джоан Спіллейн]]
[[Ширлі Стобс]]
[[Керолін Вуд (плавчиня)|Керолін Вуд]]
[[Кріс фон Зальца]] || 4:08.9 '''(WR)'''
| {{ПрапорМОКкоманда1|AUS|1960|літніх}}
[[Дон Фрейзер]]
[[Ilsa Konrads]]
[[Лоррейн Крепп]]
[[Алва Колгун]] || 4:11.3
| {{ПрапорМОКкоманда1|EUA|1960|літніх}}
[[Хрістель Штеффін]]
[[Гайді Пехштайн]]
[[Ґізела Вайс]]
[[Урзель Бруннер]] || 4:19.7
|-valign="top"
| Естафета 4×100 м комплексом
{{DetailsLink|Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960 — естафета 4x100 метрів комплексом (жінки)}}
| {{ПрапорМОКкоманда1|USA|1960|літніх}}
[[Лінн Берк]]
[[Патті Кемпнер]]
[[Керолін Шулер]]
[[Кріс фон Зальца]] || 4:41.1 '''(WR)'''
| {{ПрапорМОКкоманда1|AUS|1960|літніх}}
[[Мерілін Вілсон (плавчиня)|Мерілін Вілсон]]
[[Роузмері Лессіґ]]
[[Джен Ендрю]]
[[Дон Фрейзер]] || 4:45.9
| {{ПрапорМОКкоманда1|EUA|1960|літніх}}
[[Інґрід Шмідт]]
[[Урсула Кюпер]]
[[Бербель Фурманн]]
[[Урзель Бруннер]] || 4:47.6
|}

== Країни-учасниці ==
Змагалося 380 плавців та плавчинь з 45-ти країн<ref name="SportsRef"/>.

{{columns-list|colwidth=15em|
* {{КраїнаОІ2|ARG|літніх Олімпійських іграх 1960||3}}
* {{КраїнаОІ2|AUS|літніх Олімпійських іграх 1960||26}}
* {{КраїнаОІ2|AUT|літніх Олімпійських іграх 1960||10}}
* {{КраїнаОІ2|BEL|літніх Олімпійських іграх 1960||3}}
* {{КраїнаОІ2|BRA|літніх Олімпійських іграх 1960||5}}
* {{КраїнаОІ2|BIR|літніх Олімпійських іграх 1960||1}}
* {{КраїнаОІ2|CAN|літніх Олімпійських іграх 1960||8}}
* {{КраїнаОІ2|CEY|літніх Олімпійських іграх 1960||1}}
* {{КраїнаОІ2|CUB|літніх Олімпійських іграх 1960||1}}
* {{КраїнаОІ2|TCH|літніх Олімпійських іграх 1960||3}}
* {{КраїнаОІ2|DEN|літніх Олімпійських іграх 1960||4}}
* {{КраїнаОІ2|FIN|літніх Олімпійських іграх 1960||5}}
* {{КраїнаОІ2|FRA|літніх Олімпійських іграх 1960||19}}
* {{КраїнаОІ2|EUA|літніх Олімпійських іграх 1960||26}}
* {{КраїнаОІ2|GBR|літніх Олімпійських іграх 1960||23}}
* {{КраїнаОІ2|GRE|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|HKG|літніх Олімпійських іграх 1960||1}}
* {{КраїнаОІ2|HUN|літніх Олімпійських іграх 1960||18}}
* {{КраїнаОІ2|ISL|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|INA|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|ISR|літніх Олімпійських іграх 1960||4}}
* {{КраїнаОІ2|ITA|літніх Олімпійських іграх 1960||23}}
* {{КраїнаОІ2|JPN|літніх Олімпійських іграх 1960||21}}
* {{КраїнаОІ2|LUX|літніх Олімпійських іграх 1960||4}}
* {{КраїнаОІ2|MAL|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|MLT|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|MEX|літніх Олімпійських іграх 1960||11}}
* {{КраїнаОІ2|NED|літніх Олімпійських іграх 1960||19}}
* {{КраїнаОІ2|PHI|літніх Олімпійських іграх 1960||8}}
* {{КраїнаОІ2|POL|літніх Олімпійських іграх 1960||5}}
* {{КраїнаОІ2|POR|літніх Олімпійських іграх 1960||5}}
* {{КраїнаОІ2|PUR|літніх Олімпійських іграх 1960||1}}
* {{КраїнаОІ2|ROC|літніх Олімпійських іграх 1960||1}}
* {{КраїнаОІ2|RHO|літніх Олімпійських іграх 1960||4}}
* {{КраїнаОІ2|ROU|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|RSA|літніх Олімпійських іграх 1960||3}}
* {{КраїнаОІ2|URS|літніх Олімпійських іграх 1960||23}}
* {{КраїнаОІ2|ESP|літніх Олімпійських іграх 1960||10}}
* {{КраїнаОІ2|SWE|літніх Олімпійських іграх 1960||15}}
* {{КраїнаОІ2|SUI|літніх Олімпійських іграх 1960||9}}
* {{КраїнаОІ2|TUR|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|USA|літніх Олімпійських іграх 1960||31}}
* {{КраїнаОІ2|VEN|літніх Олімпійських іграх 1960||1}}
* {{КраїнаОІ2|VIE|літніх Олімпійських іграх 1960||2}}
* {{КраїнаОІ2|YUG|літніх Олімпійських іграх 1960||9}}
}}

== Примітки ==
{{примітки}}

{{Змагання на літніх Олімпійських іграх 1960}}
{{Плавання на Олімпійських іграх}}

{{DEFAULTSORT:Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960}}
[[Категорія:Плавання на літніх Олімпійських іграх 1960| ]]
[[Категорія:Змагання на літніх Олімпійських іграх 1960]]
[[Категорія:Плавання на Олімпійських іграх|1960]]

Місце проведення: Олімпійський плавальний стадіон

Дати: 26 серпня — 3 вересня

Учасників: 380 з 45 країн

title: Вільний стиль

100 м: чоловіки · жінки

400 м: чоловіки · жінки

1500 м: чоловіки

title: На спині

100 м: чоловіки · жінки

title: Брас

200 м: чоловіки · жінки

title: Батерфляй

100 м: жінки

200 м: чоловіки

title: Естафета вільним стилем

4×100 м: жінки

4×200 м: чоловіки

title: Естафета комплексом

4×100 м: чоловіки · жінки

Естафета комплексом: п о р


text:
# Ованес Ерзнкаці Плуз
Ованес Ерзнкаці (вірм. Հովհաննես Երզնկացի; близько 1230—1293) — вірменський мислитель і церковно-громадський діяч. Автор праць з філософії, граматики, космографії, численних поем і пісень. У своїх наукових роботах торкався також питань богослов'я та мистецтвознавства, вів активну педагогічну та просвітницьку діяльність. Прізвисько Плуз отримав через малий зріст. Першим у вірменської поезії створив любовну поему.

## Біографія
Народився приблизно в 1230 році в місті Ерзнка або його околицях. Був сином священника, за власними словами, походив зі знатного роду. Початкову освіту отримав у рідних краях, зокрема в пустелі Сурб Мінас. Продовжив навчання в Хор Вірапі, у Вардана Аревелці. В 1268 році отримав ступінь вардапета. У 70-х роках подорожував Вірменією та Кілікією, займався викладанням і проповідництвом. За цей час здобув велику популярність, був одним з найшанованіших проповідників і вчених Вірменії. До нього часто зверталися за порадою. У 1280 році в Ерзнці, на прохання священика Григора Санахнеці, написав два трактати — «Визначення і правила ордену Братів» і «Подальші правила і поради світській молоді» (відомі як «Конституція братств Ерзнки»), з метою «виправлення буйної молоді міста». Ці праці базуються на текстах відповідних реформ халіфа ан-Насіра. Потім став сам очолювати це «Братство Ерзнки», яке являло собою об'єднання трудових верств молоді (незалежно від галузі ремесла чи торгівлі). У 1281 році виїхав до Єрусалима, де написав присвячену церкві пісню, «Тлумачення промов Філона Олександрійського», займався перекладами наукових книг. Потім повернувся в Кілікію, в 1284 році прочитав промову з приводу прийняття лицарства синів короля Левона — Хетума і Тороса. В кінці 1284 року, по дорозі назад в Ерзнку, заїхав у Тифліс, де прочитав проповідь для царського двору. Після цього повернувся в Сурб Мінас і зайнявся активною літературною діяльністю (більшість його творів написані в 1284—1293 роках). Боровся проти уніатства, писав антикатолицькі проповіді і промови. Сучасники називали його «святий і мудрий», «непереможний», «солодкоголосий», «бюльбуль». Займався переписуванням і поширенням різних рукописів філософського і богословського змісту, складав збірки, сам написав багато праць (збереглися понад 100 авторських творів у віршованій і прозаїчній формах). В 1290 році, через вторгнення мамелюків, був змушений виїхати в Кілікію, де і помер у 1293 році в монастирі Акнер. Похований у монастирі Сурб Ншан в Ерзнці, згідно з переказами, його могила довгий час була місцем паломництва.
Ованеса Ерзнкаці Плуза довгий час плутали з його молодшим сучасником і однойменним поетом і філософом, також відомим як Ованес Ерзнкаці або Цорцореці.

## Творчість

#### Граматика
Довгі роки вивчав роботи вірменських та іноземних граматиків, викладав граматику в Ерзнці і Кілікії. У 1291 році закінчив трактат «Зібрання граматичних тлумачень» (вірм. «Հաւաքումն մեկնութեան քերականին»), який являє собою компіляцію майже всіх попередніх вірменських граматичних праць. Написав до нього докладну передмову і зробив додатки, які дають чітке уявлення про його погляди. Важливе джерелознавче значення мають залишені на полях примітки, в яких містяться інформація про втрачені праці Давида Анахта, Степаноса Сюнеці, Амама Аревелці та інших. «Зібрання» Ерзнкаці стало основним джерелом для подальших вірменських граматиків — Ованеса Крнеці, Єсаї Нчеці, Ованеса Цорцореці. Погляди Ерзнкаці на граматику і мову переважно спираються на Давида Анахта і Вардана Аревелці, хоча він розходиться з ними в окремих випадках. Розглядав граматику як розумне мистецтво, а людський розум — «щось набуте і викладане», бо має два джерела: ведене і чуттєве. Суворо розрізняв букви і звуки, розглядаючи «букви» як звукові еквіваленти «письмен». З усіх частин мови за ступенем важливості виділяв підмет, логічно виводячи правило, що в реченні підмет має стояти на першому місці. Для таблиці відмінювання користувався формами як давньовірменської, так і середньовірменської розмовної мови, в якості прикладів наводив форми живої розмовної мови, таким чином звільняючи граматику вірменської мови від штучних форм відмінювання, створених грекофільською школою.
Як і інші вірменські граматики, добре ставився до різноманіття мов, вважаючи це «добром». Проте якщо більшість вірменських мислителів вважають першою мовою — мовою Адама — єврейську, Ованес припускав, що «мовою Адама в даний час володіють сирійці і халдейці», одночасно відзначаючи лінгвістичну близькість халдейської, сирійської та єврейської. Вважав, що в первісній мові слова були дані речам за їхньою природою, однак, оскільки у наступних поколінь божественний «дар мови» поступово послабився, імена перестали прямо вказувати на природу речей. Наводить вчення про «спряжені» звуки в струнку систему, вказуючи застосування цього вчення в галузі етимології, діалектології і правопису.

#### Поезія
Написав більше 10 тагів, 5 шараканів, 2 панегірики, 1 космологічну поему, більше 70 айренів і повчальних віршів. Мова творів ретельно відпрацьована і вишукана, в той же час ясна і доступна. Особливу художню цінність мають його лірико-філософські вірші і строфи, в яких поет пише про внутрішній світ людини того часу. В інших творах, продовжуючи традиції вірменської церковної поезії, образно представляв мирних отців-пустельників і святих як борців проти темряви, називаючи їх «бойові вежі фортеці, що захищає Вірменію». З церковних поем особливо цінні його панегірики, один з яких присвячений Нерсесу Великому (1272 рік), інший — Григорію Просвітителю (1288 рік). В космологічній поемі «Про небесні прикраси» (1012 рядків) видно бажання автора наслідувати творчим стилем «Тисячі рядків» Григора Магістроса.
З любовних віршів найвідоміший «Ованес і Аша», що розповідає про кохання між вірменином і мусульманкою, дочкою каді, на ім'я Аша. Незважаючи на середньовічну релігійну нетерпимість, Ерзнкаці пише про кохання Ованеса і Аші з деяким гумором, як про цікавий випадок. Для героїв поеми любов сильніша від віри: автор поставив земне життя людини, з її радощами і печалями, понад усе і не закликав своїх читачів до смирення і християнського аскетизму.
У поезії Ерзнкаці значну роль відігравали його філософські погляди, що ясно виявляється в його коротких повчальних віршах і чотиривіршах, які набули більшої популярності. В них знайшов відображення внутрішній світ людини того часу, автор передає свою основну ідею: «Світ занадто суєтний, тому нерозумно жити негідно». Гостро реагував на несправедливість і беззаконня з боку можновладців.
«Невже князі-володарі є помазаники божі, якщо вони своє князівство утримують великими несправедливостями, захопленням, нестатками і пограбуванням... Бо як лікарі повинні допомагати хворим, так і князі - обійденим законами, і подібно до того як необізнані лікарі шкодять хворим, точно так само князі, які не знають справедливих законів або не дотримуються їх, шкодять несправедливістю невинним і праведним біднякам»
Поеми писав середньовірменською мовою.

#### Музика
«Зібрання граматичних тлумачень», крім лінгвістичних, містить ряд музикознавчих відомостей, в яких описуються вірменські народні музичні інструменти, вивчаються властивості звуку як фізичного явища. Ерзнкаці створив велику таблицю «різновидів звуків», в якій звуки розподілені згідно з «розміром», «вагою» і музикальністю. Музичне мистецтво він розглядає як один із способів пізнання людини. По-новому інтерпретує античні теорії про вплив музики на душу і тіло, спираючись на погляди Давида Граматика, який ділить мистецтво на три види («добре», «зле» і «середнє»), пропонує більш коректний поділ — на «божественне» і «людське». Розповідає про лікування хворих за допомогою музики, особливо церковної, що широко практикувалося в середньовічній Вірменії, впроваджує важливі ідеї про взаємозв'язок між здоров'ям людини і різними видами мелодій.

#### Філософські твори
Філософські погляди Ерзнкаці узагальнені у творах «Про небесні тіла», «Послання князям гавару Екехяц», «Кожен, хто при владі…», «Чудове вчення Твоє» тощо, але виняткову цінність має праця «Уривки з писань ісламських філософів». Намагався науковим способом пояснити природні і соціальні явища, знайти причини їх походження і розвитку. У питаннях світобудови дотримувався матеріалістичних поглядів, вважав, що все в природі (зокрема й створене людиною) складається з чотирьох матерій. Перша дала початок світу, друга — зорям і іншим небесним тілам, третя — чотирьом елементам, з яких складаються тварини, рослини і все суще на землі, а четверта — «матеріалам ремісників» (дерево, залізо тощо). Процес одержання нових складів при поєднанні чотирьох елементів вважав не «надприродним явищем», як деякі його сучасники, а «тонкістю природи». Висловлював ідеї збереження речовини, пишучи, що «речовина не може бути знищена, вона тільки змінює свій вигляд, форму і характер». Причиною існування часу і руху вважав обертання неба навколо землі, а наслідком — народження і смерть. Науки ділив на три галузі:
1. богословські, які можна осягнути лише розумом і вірою, бо предмет їх нематеріальний;
2. природні, які можна осягнути за допомогою п'яти чуттів;
3. математика, яку можна частково осягнути розумом і частково органами чуттів.

Центральне місце в його філософських поглядах займало усвідомлення ролі людини в космосі. Вважав, що душа людини не має якихось вроджених моральних якостей, порівнював її з незораним полем, на якому «що посієш, те й пожнеш». Людський розум образно уявляв у вигляді судді, який на основі прийнятої від органів чуттів інформації робить висновки і приймає рішення. Прагнув до пізнання світу, образним мисленням і надавав важливість художньому поданню дійсності (наприклад, коли писав: «Бог створив всі відчутні й тілесні речі з землі, зодягнув їх у зелень за посередництвом води, надав їм руху через повітря, надав їм видимості і кольору за допомогою вогню.» або «Весь цей світ вливається в наш розум через наші органи чуттів, як через міські ворота.»). Особливу цінність для вивчення вірмено-мусульманських філософських взаємозв'язків має його твір «Уривки з писань ісламських філософів». Напевно, це перша праця Ерзнкаці, написана приблизно в 1260 році. Являє собою коротку редакцію «Послань „Братів чистоти“» і є першим перекладом цих праць арабських філософів іншою мовою і, по суті, їх християнізованою версією. Доктрина «Братів чистоти» справила великий вплив на сформування світогляду Ерзнкаці. У праці не згадуються якісь конкретні імена, Ерзнкаці називає їх просто «мудрецями іновірців». Текст відносно невеликий (близько 5000 слів). Довгий час помилково вважався оригінальним твором Ерзнкаці.

#### Природознавство
Вивчав медицину і фармацевтику, у своїх працях писав про внутрішні органи, м'язи, органи чуттів, кровообігу, структури тіла і мозку. В основному поділяв погляди Гіппократа і Галена. Підкреслював тісний зв'язок душевного і фізичного станів людини, зміни душевного стану пояснював процесами, що відбуваються в організмі. Вважав, що наука повинна спочатку вивчати тіло людини, і тільки потім — її духовний світ. Передає важливі відомості про розтини, які проводяться у вірменських лікарнях.
«Досвідчений і мудрий лікар, отримавши в своє розпорядження злочинця, засудженого до смерті, вбиває його злою смертю, поки не вивчить стану органів, нервів і [кровоносних] судин. Ціною страждань, завданих одній людині, він приносить користь багатьом»
Продовжуючи традиції Ширакаці, намагався знайти природні причини фізичних явищ. У 1284 році в Тифлісі написав працю «Про рух небес» (вірм. «Յաղագս երկնային շարժմանն»), в якій вивчена структура космосу, пояснюється рух планет і зірок (навколо Землі) і деякі природні явища, містяться ряд відомостей про Арктику, про дні і ночі, що тривають там півроку, які автор пояснює переходом сонця з однієї семісфери в іншу. Намагається довести, що місяць має свій власний світ, наводячи як аргумент у тому числі й етимологію назви вірменською. Продовжуючи традиції наукових поем, розпочаті Нерсесом Шноралі, Ованес на прохання князя Аплоца поклав цю працю на вірші, назвавши «Поема про небесні прикраси» (вірм. «Բան յաղագս երկնային զարդուց»). Його перу належить також праця «Про причину землетрусів» (вірм. «Յաղագս պատճառի շարժման երկրի»).В цілому можна сказати, що Ерзнкаці обожнював науку і любов до неї, кажучи, наприклад, що «любов до знань є зброєю виживання і джерелом моральної чистоти» або «не захоплюючись змінами місяця або барвистістю веселки неможливо вивчити природу цих явищ». Вважаючи значення і роль науки наднаціональним і надрелігійним, він закликав вивчати праці закордонних і іновірних вчених.

## Цитати
- «І що ж тоді мистецтво, якщо не пізнання світу мудрістю і образним уявленням, своєчасно і належним чином?»
- «Перша мудрість людини — пізнати самого себе.»

## Основна література
- Ованес Ерзнкаци Плуз // АСЭ. — Ер., 1980. — Т. 6. — С. 559—560.
- Ованес Ерзнкаці Плуз // Энциклопедия «Христианская Армения». — Ер., 2002. — С. 619—624. Архівовано з джерела 1 жовтня 2015.
- Срапян А. Н. Плуз і Цорцореці Ованеси Ерзнкаці // Бюллетень общественных наук АН АрмССР. — Єр., 1957. — № 5. — С. 117—124.
- Тагмизян Н. К.[ru]. Ованес Плуз Ерзнкаці — теоретик середньовічної вірменської музики. // Историко-филологический журнал АН АрмССР. — Ер., 1983. — № 2—3. — С. 124—137.

Yovhannes Erznkaci Bluz // Christian-Muslim Relations. A Bibliographical History. Volume 4 (1200-1350). — BRILL, 2012. — С. 572—578. — ISBN 9004228543.
- Петросян Г. Б. До питання про природничо-наукові праці, приписувані Ованесу Ерзнкаці Плузу. // Историко-филологический журнал АН АрмССР. — Єр., 1985. — № 3. — С. 211—215.
- Срапян А. Н. Естетичні погляди Ованеса Ерзнкаці. // Историко-филологический журнал АН АрмССР. — Ер., 1985. — № 3. — С. 96—107.
- Григорян Г. О. Гносеологічні погляди Ованеса Ерзнкаці. // Бюллетень общественных наук АН АрмССР. — Ер., 1961. — № 4. — С. 47—60.
- Чалоян В. К. Природничо-наукові погляди Іоанна Ерзинкаці (XIII ст.). // История естествознания и техники в Армении. — Ер., 1960. — № 1. — С. 40—49.
- Мирумян К. А. Социально-политические воззрения Ованеса Ерзынкаци // Вестник Российско-армянского университета. — Ер., 2006. — № 3. — С. 80—94.
- Абраамян А. Г., Петросян Г. Б. Нововиявлений рукопис праці Іоанна Ерзнкаці «Про рух неба». // История естествознания и техники в Армении. — Ер., 1987. — № 8. — С. 52—80.
- М. Х. Абегян. Философы и Ованес Ерзнкаци или Плуз // Труды. — Ер. : Изд-во АН АрмССР, 1970. — Т. 4. — С. 342—356.

title: Ованес Ерзнкаці Плуз

wikitext:
{{Науковець}}
'''Ованес Ерзнкаці''' ({{Lang-hy|Հովհաննես Երզնկացի}}; близько 1230—1293<ref name="КЛЭ">{{книга-ру |автор= |часть= |заглавие=Краткая литературная энциклопедия  |ссылка=http://feb-web.ru/feb/kle/kle-abc/ke5/ke5-3763.htm |ответственный=Гл. ред. А. А. Сурков |издание= |место= М.|издательство= |год=1968|том=5|страницы=376}}</ref>) — [[Вірменія|вірменський]] мислитель і церковно-громадський діяч. Автор праць з філософії, граматики, космографії, численних поем і пісень<ref>{{книга-ру |автор = Н. А. Парнасян, Ж. К. Манукян |заглавие = Самоучитель армянского языка |место = Москва |год = 2004 |страницы = 9 |страниц = 411 |isbn=9785990036017}}</ref><ref>''Eustache Marie Pierre Courtin'', Encyclopédie moderne, ou Dictionnaire abrégé des hommmes et des choses, des sciences, des lettres et des arts. — Vol. 10 — 1829 — стр. 330</ref><ref>''J. Fr. Michaud, L. G. Michaud'', Biographie universelle, ancienne et moderne — Vol 13 — 1815 — стр. 584—585</ref><ref>''Louis-Mayeul Chaudon'', Dictionnaire historique, critique et bibliographique. — 1822 — стр. 184—185</ref>. У своїх наукових роботах торкався також питань богослов'я та мистецтвознавства, вів активну педагогічну та просвітницьку діяльність. Прізвисько Плуз отримав через малий зріст<ref>Плуз вірменською, крім короткого, означає і блакитноокий. Деякі джерела (напр. ''Абегян, 1970'') наводять таке значення прізвиська автора, однак дана думка пізніше була спростована.</ref>. Першим у вірменської поезії створив любовну поему<ref name="The Princeton Encyclopedia of Poetry and Poetics">{{книга |автор=Stephen Cushman, Clare Cavanagh, Jahan Ramazani, Paul Rouzer. |назва=The Princeton Encyclopedia of Poetry and Poetics: Fourth Edition |видання=4 |видавництво=Princeton University Press |рік=2012 |сторінок=83}}</ref>.

== Біографія ==
Народився приблизно в 1230 році в місті [[Ерзінджан|Ерзнка]] або його околицях. Був сином священника, за власними словами, походив зі знатного роду. Початкову освіту отримав у рідних краях, зокрема в [[Пустинь|пустелі]] Сурб Мінас. Продовжив навчання в [[Хор Вірап]]і, у [[Вардан Аревелці|Вардана Аревелці]]. В 1268 році отримав ступінь [[вардапет]]а. У 70-х роках подорожував Вірменією та [[Кілікійське царство|Кілікією]], займався викладанням і проповідництвом. За цей час здобув велику популярність, був одним з найшанованіших проповідників і вчених Вірменії. До нього часто зверталися за порадою. У 1280 році в Ерзнці, на прохання священика Григора Санахнеці, написав два трактати — «Визначення і правила ордену Братів» і «Подальші правила і поради світській молоді» (відомі як «Конституція братств Ерзнки»), з метою «''виправлення буйної молоді міста''». Ці праці базуються на [[Ахмад ан-Насір Лідініллах|текстах відповідних реформ]] халіфа [[Ахмад ан-Насір Лідініллах|ан-Насіра]]. Потім став сам очолювати це «Братство Ерзнки», яке являло собою об'єднання трудових верств молоді (незалежно від галузі ремесла чи торгівлі). У 1281 році виїхав до [[Єрусалим]]а, де написав присвячену церкві пісню, «Тлумачення промов [[Філон Александрійський|Філона Олександрійського]]», займався перекладами наукових книг. Потім повернувся в Кілікію, в 1284 році прочитав промову з приводу прийняття [[Лицарство|лицарства]] синів [[Левон III|короля Левона]] — [[Хетум II|Хетума]] і [[Торос III|Тороса]]<ref>''Vahan M. Kurkjian'' [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Places/Asia/Armenia/_Texts/KURARM/41*.html A History of Armenia] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200218110118/http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Places/Asia/Armenia/_Texts/KURARM/41*.html |date=18 лютого 2020 }}, Indo-European Publishing, 2008, стр. 403</ref>. В кінці 1284 року, по дорозі назад в Ерзнку, заїхав у [[Тбілісі|Тифліс]], де прочитав проповідь для царського двору. Після цього повернувся в Сурб Мінас і зайнявся активною літературною діяльністю (більшість його творів написані в 1284—1293 роках). Боровся проти [[Греко-католицькі церкви|уніатства]], писав антикатолицькі проповіді і промови. Сучасники називали його «святий і мудрий», «непереможний», «солодкоголосий», «бюльбуль». Займався переписуванням і поширенням різних рукописів філософського і богословського змісту, складав збірки, сам написав багато праць (збереглися понад 100 авторських творів у віршованій і прозаїчній формах). В 1290 році, через вторгнення [[Мамелюки|мамелюків]], був змушений виїхати в Кілікію, де і помер у 1293 році в монастирі Акнер. Похований у монастирі Сурб Ншан в Ерзнці<ref name="ase"/>, згідно з переказами, його могила довгий час була місцем паломництва<ref name="asl"/>.

Ованеса Ерзнкаці Плуза довгий час плутали з його молодшим сучасником і однойменним поетом і філософом, також відомим як {{Нп|Ованес Цорцореці|Ованес Ерзнкаці|ru|Ованес Цорцореци}} або Цорцореці.

== Творчість ==

==== Граматика ====
Довгі роки вивчав роботи вірменських та іноземних граматиків, викладав граматику в Ерзнці і Кілікії. У 1291 році закінчив трактат «Зібрання граматичних тлумачень» ({{Lang-hy|«Հաւաքումն մեկնութեան քերականին»}}), який являє собою компіляцію майже всіх попередніх вірменських граматичних праць. Написав до нього докладну передмову і зробив додатки, які дають чітке уявлення про його погляди. Важливе джерелознавче значення мають залишені на полях примітки, в яких містяться інформація про втрачені праці [[Давид Анахт|Давида Анахта]], [[Степанос Сюнеці|Степаноса Сюнеці]], [[Григорій Хамам|Амама Аревелці]] та інших. «Зібрання» Ерзнкаці стало основним джерелом для подальших вірменських граматиків — [[Ованес Крнеці|Ованеса Крнеці]], [[Єсаї Нчеці]], Ованеса Цорцореці. Погляди Ерзнкаці на граматику і мову переважно спираються на Давида Анахта і Вардана Аревелці, хоча він розходиться з ними в окремих випадках. Розглядав граматику як розумне мистецтво, а людський розум — «щось набуте і викладане», бо має два джерела: ведене і чуттєве. Суворо розрізняв букви і звуки, розглядаючи «букви» як звукові еквіваленти «письмен». З усіх частин мови за ступенем важливості виділяв підмет, логічно виводячи правило, що в реченні підмет має стояти на першому місці. Для таблиці відмінювання користувався формами як давньовірменської, так і середньовірменської розмовної мови, в якості прикладів наводив форми живої розмовної мови, таким чином звільняючи граматику вірменської мови від штучних форм відмінювання, створених {{Нп|Грекофільська школа вірменської літератури|грекофільською школою|ru|Грекофильская школа армянской литературы}}.

Як і інші вірменські граматики, добре ставився до різноманіття мов, вважаючи це «''добром''». Проте якщо більшість вірменських мислителів вважають першою мовою — мовою Адама — єврейську, Ованес припускав, що «''мовою Адама в даний час володіють сирійці і халдейці''», одночасно відзначаючи лінгвістичну близькість {{Нп|Північноаравійські мови|халдейської|ru|Североаравийские языки}}, [[Сирійська мова|сирійської]] та [[Іврит|єврейської]]. Вважав, що в первісній мові слова були дані речам за їхньою природою, однак, оскільки у наступних поколінь божественний «дар мови» поступово послабився, імена перестали прямо вказувати на природу речей. Наводить вчення про «спряжені» звуки в струнку систему, вказуючи застосування цього вчення в галузі етимології, діалектології і правопису<ref name="ilu">''Десницкая А., Кацнельсон С.'' [http://www.genling.nw.ru/hl/080.pdf История лингвистических учений: Средневековый Восток] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131023060250/http://www.genling.nw.ru/hl/080.pdf |date=23 жовтня 2013 }}, М.: «Наука», 1981</ref>.

==== Поезія ====
Написав більше 10 [[Вірменська музика|тагів]], 5 [[шаракан]]ів, 2 [[панегірик]]и, 1 космологічну поему, більше 70 [[айрен]]ів і повчальних віршів<ref name="lus" />. Мова творів ретельно відпрацьована і вишукана, в той же час ясна і доступна<ref name="КЛЭ"/>. Особливу художню цінність мають його лірико-філософські вірші і строфи, в яких поет пише про внутрішній світ людини того часу<ref name="КЛЭ" />. В інших творах, продовжуючи традиції вірменської церковної поезії, образно представляв мирних отців-пустельників і святих як борців проти темряви, називаючи їх «''бойові вежі фортеці, що захищає Вірменію''»<ref>''Сурен Золян'' [http://old.brusov.am/docs/Semantika-Zolyan-book.pdf Семантика и поэтика поэтического перевода — заметки об армянской поэзии в зеркале русских переводов] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304053126/http://old.brusov.am/docs/Semantika-Zolyan-book.pdf |date=4 березня 2016 }}, Ереван, 2007, стр. 12, 29</ref>. З церковних поем особливо цінні його панегірики, один з яких присвячений [[Святий Нерсес|Нерсесу Великому]] (1272 рік), інший — [[Григорій Просвітитель|Григорію Просвітителю]] (1288 рік). В космологічній поемі «Про небесні прикраси» (1012 рядків) видно бажання автора наслідувати творчим стилем «Тисячі рядків» [[Григор Магістрос|Григора Магістроса]]<ref name="lus">Д. Гаспарян, [https://archive.today/20130703062957/http://www.lusamut.net/level2_.php?id=36&id_2=773&cat_=2&s=15 Ованес Ерзнкаци]{{ref-hy}}</ref>.

З любовних віршів найвідоміший «Ованес і Аша», що розповідає про кохання між вірменином і мусульманкою<ref name="The Princeton Encyclopedia of Poetry and Poetics"/>, дочкою каді, на ім'я Аша. Незважаючи на середньовічну релігійну нетерпимість, Ерзнкаці пише про кохання Ованеса і Аші з деяким гумором, як про цікавий випадок. Для героїв поеми любов сильніша від віри: автор поставив земне життя людини, з її радощами і печалями, понад усе і не закликав своїх читачів до смирення і християнського аскетизму.

У поезії Ерзнкаці значну роль відігравали його філософські погляди, що ясно виявляється в його коротких повчальних віршах і чотиривіршах, які набули більшої популярності<ref name="sssr">[ftp://ftp.lib.sumdu.edu.ua/ebooks/ebooks/Books/Poeziya_narodov_SSR_IV-XVIII_vekov.pdf Поэзия народов СССР IV—XVIII веков.]{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}, Москва, изд-во «Художественная литература», 1972, стр. 806</ref>. В них знайшов відображення внутрішній світ людини того часу<ref name="КЛЭ"/>, автор передає свою основну ідею: «Світ занадто суєтний, тому нерозумно жити негідно». Гостро реагував на несправедливість і беззаконня з боку можновладців<ref name="asl"/>.
[[Файл:Yerznkatsi.jpg|right|thumb|298px|Сторінка з рукопису вірша «Ованес і Аша»]]
{{quote|«Невже князі-володарі є помазаники божі, якщо вони своє князівство утримують великими несправедливостями, захопленням, нестатками і пограбуванням... Бо як лікарі повинні допомагати хворим, так і князі - обійденим законами, і подібно до того як необізнані лікарі шкодять хворим, точно так само князі, які не знають справедливих законів або не дотримуються їх, шкодять несправедливістю невинним і праведним біднякам»}}

Поеми писав {{Нп|Середньовірменська мова|середньовірменською мовою|ru|Среднеармянский язык}}.

==== Музика ====
«Зібрання граматичних тлумачень», крім лінгвістичних, містить ряд музикознавчих відомостей, в яких описуються вірменські народні музичні інструменти<ref>{{Cite web|url=http://www.armkanon.com/main_kanonarm.htm|title=Հայկական քանոնի պատմությունը|accessdate=2014-04-01|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140407073558/http://www.armkanon.com/main_kanonarm.htm|archivedate=2014-04-07}}</ref>, вивчаються властивості звуку як фізичного явища. Ерзнкаці створив велику таблицю «різновидів звуків», в якій звуки розподілені згідно з «розміром», «вагою» і музикальністю. Музичне мистецтво він розглядає як один із способів пізнання людини. По-новому інтерпретує античні теорії про вплив музики на душу і тіло, спираючись на погляди [[Давид Граматик|Давида Граматика]], який ділить мистецтво на три види («добре», «зле» і «середнє»), пропонує більш ''коректний'' поділ — на «божественне» і «людське»<ref name="qh">{{стаття|назва=Ованес Ерзнкаци Плуз|оригінал=Հովհաննես Երզնկացի Պլուզ|посилання=http://ter-hambardzum.com/_ld/0/39_Qrist-Hayast..pdf|місце=Ер.|видання=Энциклопедия «Христианская Армения»|рік=2002|сторінки=619—624|archiveurl=https://web.archive.org/web/20151001114513/http://ter-hambardzum.com/_ld/0/39_Qrist-Hayast..pdf|archivedate=2015-10-01}}</ref>. Розповідає про лікування хворих за допомогою музики, особливо церковної, що широко практикувалося в середньовічній Вірменії<ref name="ase">{{стаття |назва=Ованес Ерзнкаци Плуз |оригінал=Հովհաննես Երզնկացի Պլուզ |посилання= https://hy.wikisource.org/wiki/Էջ:Հայկական_Սովետական_Հանրագիտարան_(Soviet_Armenian_Encyclopedia)_6.djvu/559 |місце= Ер.|видання= [[Вірменська радянська енциклопедія|АСЭ]]|рік=1980 |том= 6|сторінки= 559—560}}</ref>, впроваджує важливі ідеї про взаємозв'язок між здоров'ям людини і різними видами мелодій<ref>{{книга-ру | заглавие = Proceedings of the 21st International Congress of Byzantine Studies: Vol 1 | ответственный = ed. Elizabeth Jeffreys, Fiona K. Haarer | издательство = Ashgate Publishing, Ltd. | год = 2006 |страниц = 1700 |страницы = 120 | isbn = 9780754657408}}{{Oq|en|In 1915 the great Armenian composer and musician Komitas wrote an article entitled 'Medical treatment by Music', in which he aimed to attract attention to a medieval manuscript kept in the Library of Ejmiatzin (the Holy centre of all Armenians). The manuscript elucidated the relaxing and, thus, healing influence of spiritual music, especially church music, upon the human soul and body. This manuscript is now in Matenadaran — the Research Institute of Ancient Manuscripts in Yerevan. The analytical and comparative study of the abovementioned and some other manuscripts certifies, that their author was Hovhannes plouz Erznkatsi — an eminent philosopher, grammatist, musician and physician of the thirteenth century. His 'Commentaries upon Grammatist' is a research of 'Grammar Art' by the famous Greek grammarian of the second to first centuries, Dionysius Thrax. This investigation served as a grammar-book during the entire Byzantine age. It was translated into Armenian among the first books after the Bible. Hovhannes Erznkatsi has not only commented on the book but also introduced very important ideas about the interconnection between ''health'' and ''melody types''; four ''authentics'' and four ''plagals''. When the proportion of four liquids is violated, the four melody tones can help balance the physical and mental state, and recover the patient's health.}}</ref>.

==== Філософські твори ====
Філософські погляди Ерзнкаці узагальнені у творах «Про небесні тіла», «Послання князям [[Гавар (адміністративна одиниця)|гавару]] Екехяц», «Кожен, хто при владі…», «Чудове вчення Твоє» тощо, але виняткову цінність має праця «Уривки з писань ісламських філософів». Намагався науковим способом пояснити природні і соціальні явища, знайти причини їх походження і розвитку. У питаннях світобудови дотримувався матеріалістичних поглядів, вважав, що все в природі (зокрема й створене людиною) складається з чотирьох матерій. Перша дала початок світу, друга — зорям і іншим небесним тілам, третя — чотирьом елементам, з яких складаються тварини, рослини і все суще на землі, а четверта — «матеріалам ремісників» (дерево, залізо тощо). Процес одержання нових складів при поєднанні чотирьох елементів вважав не «надприродним явищем», як деякі його сучасники, а «тонкістю природи». Висловлював ідеї [[Закони збереження|збереження речовини]], пишучи, що «''речовина не може бути знищена, вона тільки змінює свій вигляд, форму і характер''». Причиною існування часу і руху вважав обертання неба навколо землі, а наслідком — народження і смерть. Науки ділив на три галузі:

# богословські, які можна осягнути лише розумом і вірою, бо предмет їх нематеріальний;
# природні, які можна осягнути за допомогою п'яти чуттів;
# [[математика]], яку можна частково осягнути розумом і частково органами чуттів.

Центральне місце в його філософських поглядах займало усвідомлення ролі людини в космосі. Вважав, що душа людини не має якихось вроджених моральних якостей, порівнював її з незораним полем, на якому «''що посієш, те й пожнеш''». Людський розум образно уявляв у вигляді судді, який на основі прийнятої від органів чуттів інформації робить висновки і приймає рішення. Прагнув до пізнання світу, образним мисленням і надавав важливість художньому поданню дійсності (наприклад, коли писав: «''Бог створив всі відчутні й тілесні речі з землі, зодягнув їх у зелень за посередництвом води, надав їм руху через повітря, надав їм видимості і кольору за допомогою вогню.''» або «''Весь цей світ вливається в наш розум через наші органи чуттів, як через міські ворота.''»)<ref name="asl">{{книга-ру |заглавие= Армянская средневековая лирика |ответственный= сост. Л. М. Мкртчян |ссылка =http://www.belousenko.com/books/poetry/Arm_poetry.htm |место= М. |издательство= «Советский писатель»|год= 1972|страницы=29—31 |страниц=392}}</ref><ref name="amf">{{книга-ру |часть= Иоанн Ерзынкаци|заглавие= Антология мировой философии|ответственный= ред. В. В. Соколов |место= М. |издательство= «Мысль»|год= 1969|том= 1, ч. 2|страницы=641, 647, 649 |страниц=936}}</ref>. Особливу цінність для вивчення вірмено-мусульманських філософських взаємозв'язків має його твір «Уривки з писань ісламських філософів». Напевно, це перша праця Ерзнкаці, написана приблизно в 1260 році. Являє собою коротку редакцію «Послань „{{Нп|Брати чистоти|Братів чистоти|ru|Братья чистоты}}“»<ref name="sz">Сейран Закарян, [http://chairoflogicphiloscult.files.wordpress.com/2013/02/zaqaryan-philosophy.pdf История философии] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161116103522/https://chairoflogicphiloscult.files.wordpress.com/2013/02/zaqaryan-philosophy.pdf |date=16 листопада 2016 }}, Ереван, «Наири» — 2000 — стр. 146—147 — С. 336</ref> і є першим перекладом цих праць арабських філософів іншою мовою і, по суті, їх християнізованою версією<ref name="cmr">{{книга-ру |часть = Yovhannes Erznkaci Bluz |заглавие = Christian-Muslim Relations. A Bibliographical History. Volume 4 (1200-1350) |ссылка = https://books.google.de/books?id=wXDXv-h7K58C |издательство = BRILL |год = 2012 |страницы = 572—578 |isbn = 9004228543}}</ref>. Доктрина «Братів чистоти» справила великий вплив на сформування світогляду Ерзнкаці. У праці не згадуються якісь конкретні імена, Ерзнкаці називає їх просто «мудрецями іновірців». Текст відносно невеликий (близько 5000 слів). Довгий час помилково вважався оригінальним твором Ерзнкаці.

==== Природознавство ====
[[Файл:PluzCosmology.jpg|праворуч|міні|307x307пкс|Сторінка з праці «Про рух небес». Видання 1792 року.]]
Вивчав медицину і фармацевтику, у своїх працях писав про внутрішні органи, м'язи, органи чуттів, кровообігу, структури тіла і мозку. В основному поділяв погляди [[Гіппократ]]а і [[Клавдій Гален|Галена]]. Підкреслював тісний зв'язок душевного і фізичного станів людини, зміни душевного стану пояснював процесами, що відбуваються в організмі. Вважав, що наука повинна спочатку вивчати тіло людини, і тільки потім — її духовний світ. Передає важливі відомості про розтини, які проводяться у вірменських лікарнях.
{{quote|«Досвідчений і мудрий лікар, отримавши в своє розпорядження злочинця, засудженого до смерті, вбиває його злою смертю, поки не вивчить стану органів, нервів і [кровоносних] судин. Ціною страждань, завданих одній людині, він приносить користь багатьом»}}
Продовжуючи традиції [[Ананій Ширакаці|Ширакаці]]<ref name="amf"/><ref name="sz"/><ref>{{книга-ру |ответственный = ed. by Paul T. Keyser and Georgia L. Irby-Massie |заглавие = Encyclopedia of Ancient Natural Scientists |ссылка = http://www.gmu.ac.ir/download/booklibrary/e-library/Encyclopedia%20of%20Ancient%20Natural%20Scientists%20-%20The%20Greek%20Tradition%20and%20Its%20Many%20Heirs.pdf |издательство = Routledge |год = 2008 |страницы = 71 |страниц = 1072 |isbn =0-203-46273-4}}</ref>, намагався знайти природні причини фізичних явищ. У 1284 році в Тифлісі<ref name="krish">{{Cite web |url=http://krishayas.wordpress.com/2010/12/15/13-16-րդ-դարերի-հայ-քնարերգության-զարգացմ/ |title=Հովհ. Երզնկացու ստեղծագործության առանձնահատկությունները |accessdate=28 травня 2019 |archive-date=21 грудня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20161221182132/https://krishayas.wordpress.com/2010/12/15/13-16-րդ-դարերի-հայ-քնարերգության-զարգացմ/ }}</ref> написав працю «Про рух небес» ({{Lang-hy|«Յաղագս երկնային շարժմանն»}}), в якій вивчена структура космосу, пояснюється рух планет і зірок (''навколо Землі'') і деякі природні явища, містяться ряд відомостей про [[Арктика|Арктику]], про дні і ночі, що тривають там півроку, які автор пояснює переходом сонця з однієї семісфери в іншу. Намагається довести, що місяць має свій власний світ, наводячи як аргумент у тому числі й етимологію назви вірменською<ref name="lus"/><ref>вірм. '''Лусін''' (Լուսին, ''місяць'') походить від слова ''луйс'' (світло)</ref>. Продовжуючи традиції ''наукових поем'', розпочаті {{Нп|Нерсес IV Шноралі|Нерсесом Шноралі|ru|Нерсес IV Шнорали}}, Ованес на прохання князя Аплоца поклав цю працю на вірші, назвавши «Поема про небесні прикраси» ({{Lang-hy|«Բան յաղագս երկնային զարդուց»}})<ref>''Theo Maarten Van Lint'' Seeking meaning in Catastrophe: Nerses Snorali's «Lament on Edessa», in ''East and West in the Crusader States'' — Peeters Publishers — 1999 — стр. 35</ref>. Його перу належить також праця «Про причину землетрусів» ({{Lang-hy|«Յաղագս պատճառի շարժման երկրի»}}).В цілому можна сказати, що Ерзнкаці обожнював науку і любов до неї, кажучи, наприклад, що «''любов до знань є зброєю виживання і джерелом моральної чистоти''» або «''не захоплюючись [[Фази Місяця|змінами місяця]] або барвистістю [[Веселка|веселки]] неможливо вивчити природу цих явищ''»<ref>''Michael Pifer'' [http://www.ii.umich.edu/UMICH/asp/Home/Academic%20Opportunities/Initiatives/Workshops/The%20Third%20Grad.%20workshop.pdf Speaking Strangeness: Exile and the Formation of Early Modern Persian and Armenian Selves] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140407071515/http://www.ii.umich.edu/UMICH/asp/Home/Academic%20Opportunities/Initiatives/Workshops/The%20Third%20Grad.%20workshop.pdf |date=7 квітня 2014 }}, The Third Annual International Graduate Student Workshop: Armenian Subjects in the Medieval and
Early Modern Islamic World, University of Michigan, 2011</ref>. Вважаючи значення і роль науки наднаціональним і надрелігійним, він закликав вивчати праці закордонних і іновірних вчених<ref name="sz" />.

== Цитати ==
* «''І що ж тоді мистецтво, якщо не пізнання світу мудрістю і образним уявленням, своєчасно і належним чином?''»
* «''Перша мудрість людини — пізнати самого себе.''»

== Примітки ==
{{Reflist|2}}

== Основна література ==
* {{стаття |назва=Ованес Ерзнкаци Плуз |оригінал=Հովհաննես Երզնկացի Պլուզ |посилання= https://hy.wikisource.org/wiki/Էջ:Հայկական_Սովետական_Հանրագիտարան_(Soviet_Armenian_Encyclopedia)_6.djvu/559 |місце= Ер.|видання= [[Вірменська радянська енциклопедія|АСЭ]]|рік=1980 |том= 6|сторінки= 559—560}}
* {{стаття|назва=Ованес Ерзнкаці Плуз|оригінал=Հովհաննես Երզնկացի Պլուզ|посилання=http://ter-hambardzum.com/_ld/0/39_Qrist-Hayast..pdf|місце=Ер.|видання=Энциклопедия «Христианская Армения»|рік=2002|сторінки=619—624|archiveurl=https://web.archive.org/web/20151001114513/http://ter-hambardzum.com/_ld/0/39_Qrist-Hayast..pdf|archivedate=2015-10-01}}
* {{стаття |автор = Срапян А. Н. |назва=Плуз і Цорцореці Ованеси Ерзнкаці |оригінал=Պլուզ և Ծործորեցի Հովհաննես Երզնկացիներ |посилання= http://basss.asj-oa.am/1423/1/1957-5(117).pdf |місце= Єр.|видання= Бюллетень общественных наук АН АрмССР |рік=1957 |номер = 5|сторінки= 117—124}}
* {{стаття |автор = {{нп|Тагмізян Нікогос Кіракосович|Тагмизян Н. К.|ru|Тагмизян, Никогос Киракосович}} |назва=Ованес Плуз Ерзнкаці — теоретик середньовічної вірменської музики. |оригінал=Հովհաննես Պլուզ Երզնկացին հայ միջնադարյան երաժշտության տեսաբան |посилання= http://hpj.asj-oa.am/3779/1/1983-2-3(124).pdf |місце= Ер.|видання= Историко-филологический журнал АН АрмССР |рік=1983 |номер = 2—3 |сторінки= 124—137}}
{{книга-ру |часть = Yovhannes Erznkaci Bluz |заглавие = Christian-Muslim Relations. A Bibliographical History. Volume 4 (1200-1350) |ссылка = https://books.google.de/books?id=wXDXv-h7K58C |издательство = BRILL |год = 2012 |страницы = 572—578 |isbn = 9004228543}}
* {{стаття |автор = Петросян Г. Б. |назва=До питання про природничо-наукові праці, приписувані Ованесу Ерзнкаці Плузу. |оригінал=Հովհաննես Երզնկացի-Պլուզին վերագրվող բնագիտական աշխատությունների հարցի շուրջ |посилання= http://hpj.asj-oa.am/4418/1/1985-3(211).pdf |місце= Єр.|видання= Историко-филологический журнал АН АрмССР |рік=1985 |номер = 3 |сторінки= 211—215}}
* {{стаття |автор = Срапян А. Н. |назва=Естетичні погляди Ованеса Ерзнкаці. |оригінал=Հովհաննես Երզնկացու գեղագիտական հայացքները |посилання= http://hpj.asj-oa.am/4432/1/1985-3(96).pdf |місце= Ер.|видання= Историко-филологический журнал АН АрмССР |рік=1985 |номер = 3 |сторінки= 96—107}}
* {{стаття |автор = Григорян Г. О. |назва=Гносеологічні погляди Ованеса Ерзнкаці. |оригінал=Հովհաննես Երզնկացու իմացաբանական հայացքները |посилання= http://basss.asj-oa.am/1981/1/1961-4(47).pdf |місце= Ер.|видання= Бюллетень общественных наук АН АрмССР |рік=1961 |номер = 4|сторінки= 47—60}}
* {{стаття |автор = Чалоян В. К. |назва=Природничо-наукові погляди Іоанна Ерзинкаці (XIII ст.). |оригінал=Հովհաննես Երզնկացու-Պլուզի բնագիտական հայացքները |посилання= http://natechist.asj-oa.am/5/1/1960-1(40).pdf |місце= Ер.|видання= История естествознания и техники в Армении |рік=1960 |номер = 1 |сторінки= 40—49}}
* {{стаття |автор = Мирумян К. А. |назва=Социально-политические воззрения Ованеса Ерзынкаци |посилання= http://rau.am/downloads/Vestnik/3_06g/erznkaci.pdf |місце= Ер.|видання= Вестник Российско-армянского университета |рік=2006 |номер = 3 |сторінки= 80—94}}
* {{стаття |автор = Абраамян А. Г., Петросян Г. Б. |назва=Нововиявлений рукопис праці Іоанна Ерзнкаці «Про рух неба». |оригінал=Հովհաննես Երզնկացու «Յաղագս երկնային շարժմանն» աշխատության նորահայտ ձեռագիրը |посилання= http://natechist.asj-oa.am/93/1/1987-8(52).pdf |місце= Ер.|видання= История естествознания и техники в Армении |рік=1987 |номер = 8 |сторінки= 52—80}}
* {{книга-ру |автор = [[Абегян Манук Хачатурович|М. Х. Абегян]] |заглавие = Труды |том = 4 |ссылка = http://serials.flib.sci.am/Founders/Manuk%20Abexyan-%20h.4/book/Binder1.pdf |часть = Философы и Ованес Ерзнкаци или Плуз | место = Ер. |издательство = Изд-во АН АрмССР |год = 1970 |страницы = 342—356}}

== Посилання ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=B7b83jPPIbs Пісня «Сьогодні Батьківський голос»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160316182918/https://www.youtube.com/watch?v=B7b83jPPIbs |date=16 березня 2016 }} в обробці [[Комітас]]а.
* [http://armenianhouse.org/zolyan/poems-ru/sharakan.html#24 Фрагменти шараканів Ованеса Ерзнкаці у перекладі російською.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20130921060732/http://armenianhouse.org/zolyan/poems-ru/sharakan.html#24 |date=21 вересня 2013 }} («Канон Григорію Просвітителю», «Канон Нерсесу Великому», «Шаракан семи пустельникам», «Шаракан полководцю Саргісу»).
* [ftp://ftp.lib.sumdu.edu.ua/ebooks/ebooks/Books/Poeziya_narodov_SSR_IV-XVIII_vekov.pdf Ліричні вірші Ованеса Ерзнкаці у перекладі російською.]{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }} (чотиривірші — 224 стор., «Ованес і Аша» — стор 225—227)
{{Бібліоінформація}}

[[Категорія:Вірменські філософи]]
[[Категорія:Вірменські письменники]]
[[Категорія:Померли 1293]]
[[Категорія:Народились 1230]]
[[Категорія:Народились 1225]]

title: вірм. Հովհաննես Երզնկացի

Народився: 1230-ті · Q16379981?, Карін, Велика Вірменія

Помер: 1293 · Akner monasteryd, Eğnerd, Аладаг

Поховання: Ерзінджан

Діяльність: філософ, науковець, matenagir, exegete, грамматик, мистецтвознавець, педагог, громадський діяч

Галузь: філософія, Космографія і медицина

Науковий керівник: Вардан Аревелці


text:
# Хмелев (Соколовський повіт)
Хмелев (пол. Chmielew) — село в Польщі, у гміні Соколів-Підляський Соколовського повіту Мазовецького воєводства.
Населення — 162 особи (2011).
У 1975-1998 роках село належало до Седлецького воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 79      | 19                 | 54               | 6                    |
| Жінки    | 83      | 21                 | 44               | 18                   |
| Разом    | 162     | 40                 | 98               | 24                   |

title: Хмелев (Соколовський повіт)

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Хмелев
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Chmielew}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Мазовецьке воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Соколовський повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Гміна Соколув-Подляський{{!}}Соколув-Подляський
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     =
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 162
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 25
|поштовий індекс        = 08-300
|автомобільний код      = WSK
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0688686
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses|Хмелев}}

'''Хмелев''' ({{lang-pl|Chmielew}}) — село в Польщі, у [[Соколів-Підляський (гміна)|гміні Соколів-Підляський]] [[Соколовський повіт|Соколовського повіту]] [[Мазовецьке воєводство|Мазовецького воєводства]].
Населення — {{formatnum:162}} {{МНОЖИНА:162|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975-1998 роках]] село належало до [[Седлецьке воєводство|Седлецького воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=79 |ЧолПре=19 |ЧолПрац=54 |ЧолПост=6
|Жін=83 |ЖінПре=21 |ЖінПрац=44 |ЖінПост=18
|Разом=162 |РазомПре=40 |РазомПрац=98 |РазомПост=24
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=14 серпня 2018}}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Соколув-Подляський}}

[[Категорія:Села Соколовського повіту]]

title: Країна

Воєводство: Мазовецьке воєводство

Повіт: Соколовський повіт

Гміна: Соколув-Подляський

Автомобільний код: WSK

OSM: ↑3145076 ·R (Гміна Соколів-Підляський)


text:
# Синчівка світлоока
Синчі́вка світлоока (Mixornis kelleyi) — вид горобцеподібних птахів родини тимелієвих (Timaliidae). Мешкає в Індокитаї.

## Поширення і екологія
Світлоокі синчівки мешкають у В'єтнамі, Лаосі та на сході Камбоджі. Вони живуть у вологих рівнинних тропічних лісах. Зустрічаються на висоті від 50 до 1165 м над рівнем моря. Живляться переважно комахами. В кладці 4 яйця.

title: Синчівка світлоока

wikitext:
{{Картка:Таксономія
| name = Синчівка світлоока
| status = LC
| status_system = IUCN3.1
| status_ref = <ref>{{cite web|url=https://www.iucnredlist.org/species/22716302/132111329|title=''Mixornis kelleyi'' |author=BirdLife International |author-link=BirdLife International |year=2016 }}</ref>
| image =
| image_caption =
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Хордові]] (Chordata)
| classis = [[Птахи]] (Aves)
| ordo = [[Горобцеподібні]] (Passeriformes)
| familia = [[Тимелієві]] (Timaliidae)
| genus = ''[[Mixornis]]''
| species = '''Синчівка світлоока'''
| binomial = ''Mixornis kelleyi''
| binomial_authority = ([[Жан Теодор Делакур|Delacour]], 1932)
| synonyms =''Macronous kelleyi''<br/>''Macronus kelleyi''
| range_map =
| range_map_caption =
| wikispecies = Mixornis kelleyi
| commonscat = Mixornis kelleyi
| commons = Mixornis kelleyi
}}
'''Синчі́вка світлоока'''<ref>{{ВНПС}}</ref> (''Mixornis kelleyi'') — вид [[Горобцеподібні|горобцеподібних]] птахів родини [[Тимелієві|тимелієвих]] (Timaliidae)<ref name=ioc>{{cite web|editor1-last=Gill|editor1-first=Frank|editor1-link=Frank Gill (ornithologist)|editor2-last=Donsker|editor2-first=David|date=2021|title=Babblers, scimitar babblers, ground babblers, Alcippe fulvettas| work=IOC World Bird List Version 11.2|url=https://www.worldbirdnames.org/bow/babblers/|publisher=International Ornithologists' Union|access-date=11 січня 2022}}</ref>. Мешкає в [[Індокитай|Індокитаї]].

== Поширення і екологія ==
Світлоокі синчівки мешкають у [[В'єтнам]]і, [[Лаос]]і та на сході [[Камбоджа|Камбоджі]]. Вони живуть у вологих рівнинних тропічних лісах. Зустрічаються на висоті від 50 до 1165 м над рівнем моря. Живляться переважно комахами. В кладці 4 яйця.

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Taxonbar|from=Q3726877}}
{{bird-stub}}

[[Категорія:Тимелієві]]
[[Категорія:Птахи, описані 1932]]
[[Категорія:Птахи В'єтнаму]]
[[Категорія:Птахи Лаосу]]
[[Категорія:Птахи Камбоджі]]

title: ?Синчівка світлоока

Домен: Еукаріоти (Eukaryota)

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Хордові (Chordata)

Клас: Птахи (Aves)

Ряд: Горобцеподібні (Passeriformes)

Родина: Тимелієві (Timaliidae)

Рід: Mixornis

Вид: Синчівка світлоока

Вікісховище: Mixornis kelleyi

Віківиди: Mixornis kelleyi


text:
# Пінгвіни Мадагаскару: Операція «З Новим Роком»
«Пінгвіни Мадагаскару: Операція “З Новим Роком”» (англ. The Madagascar Penguins in a Christmas Caper) — американський короткометражний анімаційний фільм 2005 року виробництва DreamWorks Animation і PDI/DreamWorks. Режисером фільму виступив Гері Трусдейл, продюсерами — Тереза Ченг і Марк Свіфт, сценаристом — Майкл Лашанс, а головні ролі озвучили Том МакҐрат, Кріс Міллер, Крістофер Найтс, Джон ДіМаджіо, Еліза Ґабріеллі та Білл Фаґербакке.
Це 11-хвилинний спін-офф, події якого відбуваються до подій першого «Мадагаскару», розповідає про пригоди чотирьох пінгвінів, відомих як «Пінгвіни Мадагаскару», які живуть у зоопарку Центрального парку і тренуються на шпигунів.
Прем'єра фільму «Пінгвіни Мадагаскару: Операція "З Новим Роком"» відбулася в кінотеатрах 7 жовтня 2005 року разом з анімаційним фільмом «Воллес і Громіт: Прокляття кролика-перевертня», а невдовзі 15 листопада став бонусним матеріалом на DVD-диску «Мадагаскар».

## Сюжет
Напередодні Різдва в зоопарку Центрального парку в Нью-Йорку наймолодший пінгвін у команді, Рядовий, оглядає зоопарк за допомогою перископа, прикрашеного у вигляді сніговика. Поки більшість тварин виглядають щасливими, білий ведмідь, на ім'я Тед зовсім самотній. Рядовий вирішує, що подарунок підбадьорить білого ведмедя, хоча його друзі-пінгвіни не підтримують цю ідею. Вирішивши знайти подарунок для Теда, Рядовий вислизає з зоопарку. Блукаючи вулицями Мангеттена, він опиняється в руках Нани, яка приймає його за іграшку для свого злого пса, містера Чу. Інші три пінгвіни, Шкіпер, Ковальський і Ріко, вирушають на порятунок Рядового з квартири Нани, коли помічають зникнення Рядового (лише тоді, коли вони перебирали їжу). Вони перетворюють все на хаос, спрямований проти містера Чу, не помічені Наною, яка захоплено дивилася футбольний матч. Закінчивши, вони пхають містера Чу в панчоху. Перед тим, як піти, Шкіпер дозволяє Ріко підірвати двері динамітом (який Ріко неодноразово намагався використати раніше), чим нарешті привертає увагу Нани, яка карає Містера Чу ставлячи в куток, вважаючи, що те, що пінгвіни зробили з її квартирою, — провина Містера Чу.
Повернувшись до зоопарку Центрального парку, вони запрошують Теда до себе, але Тед вже запросив інших гостей, що переростає в масовий спів під пародію на «Jingle Bells».

## Ролі озвучували
- Том МакҐрат — Шкіпер
- Кріс Міллер — Ковальський
- Крістофер Найтс — Рядовий
- Джон ДіМаджіо — Ріко
- Еліза Ґабріеллі — Нана (в титрах — бабуся)
- Білл Фаґербакке — білий ведмідь Тед
- Шон Бішоп — швейцар/диктор на телебаченні
- Френк Велкер — містер Чу

Додаткові голоси: Гоуп Леві, Ріф Гаттон, Річард Міро, Мітч Картер, Ліннан Загер.

## Саундтрек
Оригінальну музику до короткометражного фільму написав Джеймс Дулі. За словами Дулі, йому запропонували написати музику, тому що він «написав всю музику для пінгвінів у повнометражному фільмі “Мадагаскар”».
| #    | Назва                                   | Тривалість |
| ---- | --------------------------------------- | ---------- |
| 1.   | «He Looks So Bad»                       | 0:42       |
| 2.   | «Where's The Private?»                  | 0:30       |
| 3.   | «Analysis!»                             | 0:41       |
| 4.   | «I am Walking Here»                     | 0:47       |
| 5.   | «Good Boy»                              | 1:24       |
| 6.   | «Help Me Guys!»                         | 0:26       |
| 7.   | «Stocking Stuffer Operation»            | 1:36       |
| 8.   | «Bad Dog»                               | 0:46       |
| 9.   | «Jingle End»                            | 0:11       |
| 10.  | «Jingle, Jingle, Jingle — Brian Setzer» | 1:49       |
| 8:52 |                                         |            |

wikitext:
{{Картка:Фільм
| назва             = Пінгвіни Мадагаскару: Операція «З Новим Роком»
| оригінальна назва = {{lang-en|The Madagascar Penguins in a Christmas Caper}}
| зображення        = Пінгвіни Мадагаскару, Операція З Новим Роком, 2005, постер.jpg
| тип               = анімаційний
| жанр              = [[пригодницький фільм|пригодницька]] [[кінокомедія|комедія]]
| режисер           = Гері Трусдейл
| продюсери         = Тереза Ченг
Марк Свіфт
| сценарист         = Майкл Лашанс
| актори озвучення  = [[Том МакҐрат]]
[[Кріс Міллер]]
Крістофер Найтс
[[Джон ДіМаджіо]]
| композитор        = Джеймс Дулі
| монтаж            = Клер Найт
Марк Соренсен
| кінокомпанія      = [[DreamWorks Animation]]
Pacific Data Images (PDI)
| дистриб'ютор      = [[DreamWorks]]
| тривалість        = 11 хв
| мова              = англійська
| озвучення українською = дубляж студії [[Так Треба Продакшн]]
| країни            = {{USA}}
| рік               = 2005
| дата виходу       = {{Film date|2005|10|7}}
| ідентифікатор     = 0484439
| рейтинг           = 0+
[[IMDb]]: {{Рейтинг|7,3|10}}
}}

'''''«Пінгвіни Мадагаскару: Операція “З Новим Роком”»''''' ({{Lang-en|The Madagascar Penguins in a Christmas Caper}}) — американський короткометражний анімаційний фільм 2005 року виробництва [[DreamWorks Animation]] і PDI/DreamWorks. Режисером фільму виступив Гері Трусдейл, продюсерами — Тереза Ченг і Марк Свіфт, сценаристом — Майкл Лашанс, а головні ролі озвучили [[Том МакҐрат]], [[Кріс Міллер]], Крістофер Найтс, [[Джон ДіМаджіо]], Еліза Ґабріеллі та Білл Фаґербакке.

Це 11-хвилинний спін-офф, події якого відбуваються до подій першого «<nowiki/>[[Мадагаскар (фільм)|Мадагаскару]]<nowiki/>», розповідає про пригоди чотирьох пінгвінів, відомих як «Пінгвіни Мадагаскару», які живуть у зоопарку Центрального парку і тренуються на шпигунів.

Прем'єра фільму ''«Пінгвіни Мадагаскару: Операція "З Новим Роком"»'' відбулася в кінотеатрах 7 жовтня 2005 року разом з анімаційним фільмом ''[[Воллес і Громіт: Прокляття кролика-перевертня|«Воллес і Громіт: Прокляття кролика-перевертня»]]'', а невдовзі 15 листопада став бонусним матеріалом на DVD-диску ''«Мадагаскар»''.

== Сюжет ==
[[Святий Вечір|Напередодні Різдва]] в зоопарку Центрального парку в [[Нью-Йорк|Нью-Йорку]] наймолодший пінгвін у команді, Рядовий, оглядає зоопарк за допомогою перископа, прикрашеного у вигляді сніговика. Поки більшість тварин виглядають щасливими, білий ведмідь, на ім'я Тед зовсім самотній. Рядовий вирішує, що подарунок підбадьорить білого ведмедя, хоча його друзі-пінгвіни не підтримують цю ідею. Вирішивши знайти подарунок для Теда, Рядовий вислизає з зоопарку. Блукаючи вулицями Мангеттена, він опиняється в руках Нани, яка приймає його за іграшку для свого злого пса, містера Чу. Інші три пінгвіни, Шкіпер, Ковальський і Ріко, вирушають на порятунок Рядового з квартири Нани, коли помічають зникнення Рядового (лише тоді, коли вони перебирали їжу). Вони перетворюють все на хаос, спрямований проти містера Чу, не помічені Наною, яка захоплено дивилася футбольний матч. Закінчивши, вони пхають містера Чу в панчоху. Перед тим, як піти, Шкіпер дозволяє Ріко підірвати двері динамітом (який Ріко неодноразово намагався використати раніше), чим нарешті привертає увагу Нани, яка карає Містера Чу ставлячи в куток, вважаючи, що те, що пінгвіни зробили з її квартирою, — провина Містера Чу.

Повернувшись до зоопарку Центрального парку, вони запрошують Теда до себе, але Тед вже запросив інших гостей, що переростає в масовий спів під пародію на «[[Jingle Bells]]».

== Ролі озвучували ==

* [[Том МакҐрат]] — Шкіпер
* [[Кріс Міллер]] — Ковальський
* Крістофер Найтс — Рядовий
* [[Джон ДіМаджіо]] — Ріко
* Еліза Ґабріеллі — Нана (в титрах — бабуся)
* Білл Фаґербакке — [[Ведмідь білий|білий ведмідь]] Тед
* Шон Бішоп — швейцар/диктор на телебаченні
* [[Френк Велкер]] — містер Чу

Додаткові голоси: Гоуп Леві, Ріф Гаттон, Річард Міро, Мітч Картер, Ліннан Загер.

== Саундтрек ==
Оригінальну музику до короткометражного фільму написав Джеймс Дулі. За словами Дулі, йому запропонували написати музику, тому що він «написав всю музику для пінгвінів у повнометражному фільмі “Мадагаскар”».<ref>{{Cite web|url=https://web.archive.org/web/20100201123430/http://www.filmzene.net/read.php?u=interju_james_dooley_english.html|title=James Dooley: When a Composer Calls (interview)|last=Біро|first=Жолт|last2=Куліч|first2=Ласло|date=24 червня 2006|website=Filmzene.net|language=en|access-date=17 грудня 2024}}</ref>{{Tracklist|title1=He Looks So Bad|length1=0:42|title2=Where's The Private?|length2=0:30|title3=Analysis!|length3=0:41|title4=I am Walking Here|length4=0:47|title5=Good Boy|length5=1:24|title6=Help Me Guys!|length6=0:26|title7=Stocking Stuffer Operation|length7=1:36|title8=Bad Dog|length8=0:46|title9=Jingle End|length9=0:11|title10=Jingle, Jingle, Jingle — Brian Setzer|length10=1:49|total_length_auto=yes}}

== Див. також ==

* [[Список різдвяних та новорічних фільмів]]
* [[Мадагаскар (фільм)|Мадагаскар]]
* [[Пінгвіни Мадагаскару (фільм)]]
* [[Пінгвіни Мадагаскару|Пінгвіни Мадагаскару (серіал)]]

== Примітки ==
{{Reflist}}

== Посилання ==

* {{IMDb title|0484439}}
{{DreamWorks Animation}}
[[Категорія:Англомовні фільми 2000-х]]
[[Категорія:Мадагаскар (франшиза)]]
[[Категорія:Фільми, дія яких відбувається в Нью-Йорку]]
[[Категорія:Фільми про тварин]]
[[Категорія:Кінокомедії 2005]]
[[Категорія:Різдвяні мультфільми]]
[[Категорія:Мультфільми 2005]]

Вид: анімаційний

Жанр: пригодницька комедія

Режисер: Гері Трусдейл

Продюсери: Тереза Ченг · Марк Свіфт

Сценарист: Майкл Лашанс

Ролі озвучували: Том МакҐрат · Кріс Міллер · Крістофер Найтс · Джон ДіМаджіо

Оператор: Tristan Oliverd

Композитор: Джеймс Дулі

Монтаж: Клер Найт · Марк Соренсен

Кінокомпанія: DreamWorks Animation · Pacific Data Images (PDI)

Дистриб'ютор: DreamWorks

Тривалість: 11 хв

Мова: англійська

Локалізація: дубляж студії Так Треба Продакшн

Країна: США

Дата виходу: - 7 жовтня 2005

Рейтинг: 0+ · IMDb