text:
# Палаццо Контаріні-дель-Боволо
Палаццо Контаріні-дель-Боволо (італ. Palazzo Contarini del Bovolo) — палац у Венеції, в районі Сан-Марко.
Палац був побудований в 1499 році для П'єтро Контаріні. Головна особливість палацу — його сходи.

title: Палаццо Контаріні-дель-Боволо

wikitext:
{{Визначна пам’ятка
 | назва               = Палаццо Контаріні-дель-Боволо
 | місцева_назва       = {{lang-it|Palazzo Contarini del Bovolo}}
 | зображення          = Scala Contarini del Bovolo (Venice).jpg
 | зображення_розмір   = <!-- не обов'язковий -->
 | зображення_підпис   = <!-- не обов'язковий -->
 | статус              = палац
 | країна              = [[Італія]]
 | місце розташування  = місто [[Венеція]]
 | координати          = {{coord|45|26|5.05|N|12|20|4.33|E|type:landmark_region:IT}}
 | конфесія            = <!-- не обов'язковий -->
 | єпархія             = <!-- не обов'язковий -->
 | орденська приналежність = <!-- не обов'язковий -->
 | тип монастиря       = <!-- не обов'язковий -->
 | тип будівлі         = <!-- не обов'язковий -->
 | архітектурний стиль = <!-- не обов'язковий -->
 | автор проєкту       = <!-- не обов'язковий -->
 | будівник            = <!-- не обов'язковий -->
 | засновник           = <!-- не обов'язковий -->
 | перша згадка        = <!-- не обов'язковий -->
 | заснування          = <!-- не обов'язковий -->
 | початок будівництва = <!-- не обов'язковий -->
 | закінчення будівництва = [[1499]]
 | відомі мешканці     = <!-- не обов'язковий -->
 | реліквії            = <!-- не обов'язковий -->
 | настоятель          = <!-- не обов'язковий -->
 | стан                = <!-- не обов'язковий -->
 | вебсторінка        = <!-- не обов'язковий -->
 }}
'''Палаццо Контаріні-дель-Боволо''' ({{lang-it|Palazzo Contarini del Bovolo}}) — палац у [[Венеція|Венеції]], в районі [[Сан-Марко (район Венеції)|Сан-Марко]].

Палац був побудований в [[1499]] році для [[Контаріні П'єтро|П'єтро Контаріні]]. Головна особливість палацу — його сходи.

== Джерела ==
* Marcello Brusegan. ''La grande guida dei monumenti di Venezia''. Roma, Newton & Compton, 2005. ISBN 88-541-0475-2. {{ref-it}}
* ''Guida d'Italia – Venezia''. 3ª ed. Milano, Touring Editore, 2007. ISBN 978-88-365-4347-2. {{ref-it}}
* Giuseppe Tassini. ''Curiosità Veneziane''. Venezia, Filippi Ed., 2001. {{ref-it}}
* Iliazd, ''L'art de voir de Guillaume Tempel'', Imprimerie Union, Paris, 1964. {{ref-it}}
* Paolo Stevanato, ''La Scala Contarini del Bovolo'', IRE Edizioni, 1999 '''ISBN''': 88-85087-10-8 {{ref-it}}

{{Commons|Category:Scala Contarini del Bovolo (Venice)}}
{{Arch-stub}}
{{Пам'ятки Венеції}}

[[Категорія:Палаци Венеції|К]]
[[Категорія:Споруди, збудовані 1499]]
[[Категорія:Засновані в Італії 1499]]

title: Палаццо Контаріні-дель-Боволо

Статус: палац

Країна: Італія : ISO3166-1 alpha-3: ITA ; ISO3166-1 цифровий: 380 ;

Розташування: місто Венеція

Архітектурний стиль: готика


text:
# Джулі Девіс
Джулі Девіс (англ. Julie Davis; 1969, Маямі, Флорида, США) — американська режисерка, сценаристка, кіномонтажерка, кінопродюсерка і акторка.

## Життєпис
Джулі Девіс народилася в 1969 році в Маямі (штат Флорида, США).
У 1986 році закінчила "Miami Palmetto High School", а в 1990 році — Дартмутський коледж. У 1991 році Девіс вивчала програму редагування в AFI Conservatory.

## Кар'єра
Джулі Девіс розпочала кар'єру кіномонтажерки 1993 року з фільмом «Вуличний ангел». У 1994 році Девіс дебютувала як режисерка, сценаристка і кінопродюсерка картини «Інтенсивний французький», яку вона також змонтувала. У цьому ж році вона зрежисувала фільм Чаклунство 6: Коханка Диявола. У 1997 році вона дебютувала в кіно, зігравши роль Лізи у власному фільмі «Я кохаю тебе, не чіпай мене!».
У 2001 році Джулі Девіс отримала премію Santa Barbara International Film Festival у номінації «Найкращий фільм» («Оргазм Емі»).

## Фільмографія

### Режисерка[6]
2009 — У пошуках блаженства
2001 — All Over the Guy
2001 — Оргазм Емі
1997 — Я кохаю тебе, не чіпай мене!

### Акторка
- 2014 — Слово М — Джулі
- 2012 — Всього 45 хвилин від Бродвею — Бетсі Айзекс
- 2009 — У пошуках блаженства — Дія Каннонс
- 2001 — Оргазм Емі — Емі Манделл
- 1997 — Я кохаю тебе, не чіпай мене! — Ліза

### Авторка
- 2009 — У пошуках блаженства
- 2001 — Оргазм Емі
- 1997 — Я кохаю тебе, не чіпай мене!

## Особисте життя
З травня 1999 року Девіс одружена з кінопродюсером Скоттом Менделлом. Подружжя має дитину.

wikiname: ukwiki

title: Джулі Девіс

in_language: uk

wikitext:
{{Кінематографіст
| оригінал імені = Julie Davis
| зображення =
| ширина =
| опис зображення =
| дата_народження = 1969
| місце народження =
| дата смерті =
| місце смерті =
| професія = кінорежисер, сценарист, [[Монтаж (кінематограф)|кіномонтажер]], кінопродюсер, акторка
| громадянство = {{USA}}
| роки активності = 1993 — дотепер
| напрямок =
| нагороди = {{iw|Santa Barbara International Film Festival}} (2001)
}}
{{однофамільці|Девіс (прізвище)}}
'''Джулі Девіс''' ({{Lang-en|Julie Davis}}; [[1969]], [[Маямі]], [[Флорида]], [[Сполучені Штати Америки|США]]) — [[Сполучені Штати Америки|американська]] [[режисер|режисерка]], [[сценарист|сценаристка]], [[Монтаж (кінематограф)|кіномонтажерка]], [[кінопродюсер|кінопродюсерка]] і [[Акторське мистецтво|акторка]]<ref>{{Cite web|url=http://movies.nytimes.com/person/86905/Julie-Davis|title=The New York Times|publisher=The New York Times|accessdate=2012-01-14}}</ref>.

== Життєпис ==
Джулі Девіс народилася в [[1969|1969 році]] в [[Маямі]] (штат [[Флорида]], [[Сполучені Штати Америки|США]]).

У [[1986|1986 році]] закінчила "{{iw|Miami Palmetto High School|Miami Palmetto High School|en|Miami Palmetto High School}}"<ref>{{Cite web|title=Real to Reel|url=http://www.miaminewtimes.com/content/printVersion/238185/|website=Miami New Times|first=Ben|last=Greenman|date=1998-01-08|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GiiaBHyX?url=http://www.miaminewtimes.com/content/printVersion/238185/|archivedate=2013-05-19}}</ref>, а в [[1990|1990 році]] — [[Дартмутський коледж]]<ref>{{Cite web|url=http://thedartmouth.com/1997/10/20/arts/independent|title=Independent spirit Julie Davis ‘90 brings film to Dartmouth|website=[[The Dartmouth]]|first=Joseph|last=Manera|date=1997-10-20|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GiiaoQBV?url=http://thedartmouth.com/1997/10/20/arts/independent|archivedate=2013-05-19}}</ref>. У [[1991|1991 році]] Девіс вивчала програму редагування в {{iw|AFI Conservatory|AFI Conservatory|en|AFI Conservatory}}<ref>{{Cite web|url=http://www.afi.com/conservatory/alumni/alumni.aspx|title=Alumni: Julie Davis (Editing, AFI Class of 1991)|publisher=[[AFI Conservatory]]|archiveurl=https://www.webcitation.org/6GiibVGk1?url=http://www.afi.com/conservatory/alumni/alumni.aspx|archivedate=2013-05-19}}</ref>.

== Кар'єра ==
Джулі Девіс розпочала кар'єру кіномонтажерки [[1993|1993 року]] з фільмом «Вуличний ангел». У [[1994|1994 році]] Девіс дебютувала як режисерка, сценаристка і кінопродюсерка картини «Інтенсивний французький», яку вона також змонтувала. У цьому ж році вона зрежисувала фільм [[Чаклунство VI: Коханка диявола|Чаклунство 6: Коханка Диявола]]. У [[1997|1997 році]] вона дебютувала в кіно, зігравши роль Лізи у власному фільмі «{{Iw|Я кохаю тебе, не чіпай мене!|||I Love You, Don't Touch Me!}}<nowiki/>».

У [[2001|2001 році]] Джулі Девіс отримала премію {{Не перекладено|Santa Barbara International Film Festival}} у номінації «Найкращий фільм» («{{Iw|Оргазм Емі|||Amy's Orgasm}}<nowiki/>»).

== Фільмографія ==
{{Div col}}
=== Режисерка<ref>{{Cite web |url=http://www.juliedavisonline.com/themovies/index.htm |title=The Movies from juliedavisonline.com |accessdate=2023-03-23 |archive-date=2021-04-21 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210421211531/http://juliedavisonline.com/themovies/index.htm }}</ref> ===
2009 — У пошуках блаженства<ref>{{cite web|title=Writer-Director Julie Davis Exclusive Interview FINDING BLISS|url=http://collider.com/julie-davis-interview-finding-bliss/31294/}}</ref><ref>{{cite news|title=For director, 'Finding Bliss' has its roots in porn|url=http://articles.latimes.com/2010/jun/10/entertainment/la-et-bliss-20100610|accessdate=2023-03-23 | work=Los Angeles Times|first=Amy|last=Kaufman|date=2010-06-10}}</ref>
2001 — All Over the Guy
2001 — Оргазм Емі
1997 — Я кохаю тебе, не чіпай мене!

=== Акторка ===
* 2014 — Слово М — ''Джулі''
* 2012 — Всього 45 хвилин від Бродвею — ''Бетсі Айзекс''
* 2009 — У пошуках блаженства — ''Дія Каннонс''
* 2001 — Оргазм Емі — ''Емі Манделл''
* 1997 — Я кохаю тебе, не чіпай мене! — ''Ліза''

=== Авторка ===
* 2009 — У пошуках блаженства
* 2001 — Оргазм Емі
* 1997 — Я кохаю тебе, не чіпай мене!{{Div col end}}

== Особисте життя ==
З травня [[1999|1999 року]] Девіс одружена з кінопродюсером Скоттом Менделлом. Подружжя має дитину.

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Посилання ==

* {{IMDb name|0006874|Джулі Девіс}}
* [http://www.juliedavisonline.com/ Офіційний сайт]
* [http://www.southbeach-usa.com/interview/interview1/davis/julie-davis.htm Джулі Девіс/сценарист/режисер/актриса Джинджер Фулкерсон]
{{Нормативний контроль|}}
[[Категорія:Американські кіноакторки]]
[[Категорія:Випускники Дартмутського коледжу]]
[[Категорія:Акторки за алфавітом]]
[[Категорія:Персоналії за алфавітом]]
[[Категорія:Кінопродюсери США]]
[[Категорія:Сценаристи США]]
[[Категорія:Кінорежисери США]]
[[Категорія:Уродженці Маямі]]
[[Категорія:Народились 1969]]
[[Категорія:Режисерки]]
[[Категорія:Продюсерки]]
[[Категорія:Сценаристки]]

title: Julie Davis

Місце народження: Маямі, Флорида, США

Громадянство: США

Alma mater: Дартмутський коледж і Southwood Middle Schoold

Професія: кінорежисер, сценарист, кіномонтажер, кінопродюсер, акторка

Кар'єра: 1993 — дотепер

Нагороди: Santa Barbara International Film Festival (2001)


text:
# Експансія (серія романів)
«Експансія» (інший переклад назви — Простір, англ. The Expanse) — серія науково-фантастичних літературних творів Джеймса С. А. Корі, що є творчим псевдонімом авторів Деніела Абрагама і Тая Френка. Перший роман, «І прокинеться Левіафан», було номіновано на премію «Г'юго» 2012 року. Уся серія на цю премію була номінована 2017 року й отримала звання найкращої 2020 року.

## Видання
«Експансія» складається з дев'яти основних романів та семи коротших робіт. 15 березня 2022 року вийшли остання пов'язана з серією повість «Гріхи наших батьків» та повна збірка коротких творів з авторськими коментарями «Легіон пам'яті». Книжки серії перекладені більше ніж десятьма мовами. Українською роман «І прокинеться Левіафан» був опублікований у травні 2021 року видавництвом «НК Богдан» в перекладі Олеся Петіка.

### Романи
| # | Назва                    | Стор.   | Видано              | ISBN                                                  |
| - | ------------------------ | ------- | ------------------- | ----------------------------------------------------- |
| 1 | «І прокинеться Левіафан» | 592 480 | 15 червня 2011 2021 | EN: ISBN 978-0-316-12908-4 UK: ISBN 978-966-10-6431-6 |
| 2 | Війна Калібана           | 595 480 | 26 червня 2012 2021 | EN: ISBN 978-1-841-49990-1 UK: ISBN 978-966-10-6682-2 |
| 3 | Брама Абаддона           | 539 464 | 4 липня 2013 2022   | EN: ISBN 978-0-316-12907-7 UK: ISBN 978-966-10-6769-0 |
| 4 | На згарищі Сіболи        | 583 528 | 17 червня 2014 2023 | EN: ISBN 978-0-316-21762-0 UK: ISBN 978-966-10-6775-1 |
| 5 | Ігри Немезиди            | 544 480 | 2 червня 2015 2024  | EN: ISBN 978-0-316-21758-3 UK: ISBN 978-966-10-8063-7 |
| 6 | У попелі Вавилону        | 608 464 | 6 грудня 2016 2025  | EN: ISBN 978-0-316-33474-7 UK: ISBN 978-966-10-9133-6 |
| 7 | Сходження Персеполю      | 560     | 5 грудня 2017       | ISBN 978-0-316-33283-5                                |
| 8 | Лють Тіамат              | 544     | 26 березня 2019     | ISBN 978-0-316-33286-6                                |
| 9 | Падіння Левіафана        | 528     | 30 листопада 2021   | ISBN 978-0-316-33291-0                                |

### Короткі твори
| #   | Назва                         | Стор. | Час події                                 | Видано            | ISBN                   |
| --- | ----------------------------- | ----- | ----------------------------------------- | ----------------- | ---------------------- |
| 0.1 | «Двигун»                      | 7     | до «І прокинеться Левіафан»               | 27 листопада 2012 | ISBN 978-1-781-08056-6 |
| 0.3 | «Колотнеча»                   | 75    | до «І прокинеться Левіафан»               | 29 квітня 2014    | ISBN 978-0-316-21766-8 |
| 0.5 | «М'ясник і станція Андерсона» | 40    | до «І прокинеться Левіафан»               | 17 жовтня 2011    | ISBN 978-0-316-20407-1 |
| 2.5 | «Боги ризику»                 | 75    | між «Війна Калібану» та «Брама Абадона»   | 15 вересня 2012   | ISBN 978-0-316-21765-1 |
| 3.5 | «Необхідна Безодня»           | 74    | між «Брама Абадону» та «Пожежа Сіболи»    | 15 жовтня 2015    | ISBN 978-0-316-21756-9 |
| 6.5 | «Дивні Пси»                   | 64    | між «Попіл Вавилону» та «Зліт Персеполю»  | 18 липня 2017     | ISBN 978-0-316-21757-6 |
| 7.5 | «Оберон»                      | 75    | між «Зліт Персеполю» та «Лють Тіамат»     | 12 листопада 2019 | ISBN 978-0-316-21767-5 |
| 9.5 | «Гріхи наших батьків»         | 64    | після «Падіння Левіафана»                 | 15 березня 2022   | ISBN 978-0-3166-6907-8 |
|     | «Легіон пам'яті»              | 432   | повне зібрання короткої прози «Експансії» | 15 березня 2022   | ISBN 978-0-316-66914-6 |

## Сюжет

### Тло «Експансії»
Твори серії описують пригоди низки героїв на тлі політичних, культурних та економічних подій XXIV століття у Сонячній системі, а згодом і за її межами. Людство колонізувало Місяць, Марс, астероїди та супутники планет-гігантів завдяки двигуну Епштайна. Цей двигун дозволяє досягати до 5 % швидкості світла і подорожі в межах системи займають лічені дні. Свого часу Марс виборов незалежність від Землі в обмін на двигун Епштейна, пізніше колонії на астероїдах і супутниках також оформилися в окрему фракцію.
Земля перенаселена і понад половина з 30 млрд її жителів знаходиться на базовому забезпеченні (Basic Assistance), що задовільняє лише мінімальні потреби. Земля та Місяць керуються Об'єднаними націями (United Nations) — розширеною ООН.
Марс незалежний від Землі, перебуває у володінні Марсіанської Конгресійної Республіки (Martian Congressional Republic). На цій планеті активно розбудовуються міста під куполами та здійснюється тераформування. Марс розвиває передові військові технології, такі як маскування космічних кораблів. Через низьку силу тяжіння марсіани фізично слабші за землян.
Численні жителі космічних станцій, астероїдів та супутників інших планет об'єднуються неофіційним Альянсом Зовнішніх Планет (Outer Planets Alliance). Вони забезпечують Землю і Марс ресурсами, попри формальну автономію. Населення астероїдів і станцій потерпає від нестачі води і повітря, що слугує підставою до бунтів і виникнення терористичних рухів. Унаслідок життя в невагомості чи дуже низькій силі тяжіння так звані поясники (Belters) значно вищі та худіші за землян і марсіан, не здатні повноцінно жити на поверхнях планет. У них формується власна мова, що є сумішшю англійської, німецької, інших романських мов, китайської, гінді та слов'янських мов.
Земля, Марс і Пояс через взаємні суперечності перебувають у стані холодної війни та готуються до повномасштабних військових дій. Головними героями серії «Експансія» є члени екіпажу корабля «Росинант», єдині вцілілі з космічного траулера «Кентербері», котрий зазнав нападу невідомого корабля. Вони розкривають існування субстанції протомолекули, що походить з-за меж Сонячної системи, котрою фракції людства намагаються заволодіти, щоб здобути військову перевагу. Протомолекула, однак, не контролюється цілком жодною з фракцій і виявляється інструментом зниклої позасонячної цивілізації. Вона будує за орбітою Урана величезне кільце, яке миттєво переносить до «Зони сповільнення» (Slow zone) з іншими фізичними законами, де розташовано 1300 інших кілець і кожне веде в іншу зоряну систему.
Почавши колонізацію планет за межами Сонячної системи, Земля, Марс і Пояс однак зберігають напругу у відносинах. Людство утворює умовну Людську імперію, в якій Марс виділяє Лаконіанську імперію. Паралельно з'ясовується, що творці кілець зникли через боротьбу з невідомою загрозою і експансія людства Всесвітом є частиною їхного таємничого плану.

### Персонажі
| Ім'я                    | Книги                                                  |
| ----------------------- | ------------------------------------------------------ |
| Джеймс Голден           | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 (пролог, інтерлюдія, епілог), 9 |
| Еймос Бертон            | 5, 6, 7, 9 (2 інтерлюдії)                              |
| Алекс Камал             | 5, 6, 7, 8, 9                                          |
| Наомі Наґата            | 5, 6, 7, 8, 9                                          |
| Джозеф Міллер           | 1                                                      |
| Джулі Мао               | 1 (пролог)                                             |
| Фред Джонсон            | 1 (епілог), 6                                          |
| Боббі Дрейпер           | 2, 4 (пролог), 6, 7, 8                                 |
| Крісьєн Авасарала       | 2, 4 (епілог), 6                                       |
| Праксідіке Менг         | 2, 6                                                   |
| Мей Менг                | 2 (пролог)                                             |
| Кларисса Мельпомена Мао | 3, 6, 7                                                |
| Аннушка Воловодова      | 3, 6 (епілог)                                          |
| Карлос «Бик» де Бака    | 3                                                      |
| Манео Юнг-Еспіноза      | 3 (пролог)                                             |
| Дмитро Хевлок           | 4                                                      |
| Бася Мертон             | 4                                                      |
| Елві Окоє               | 4, 8, 9                                                |
| Розслідувач             | 4 (інтерлюдії)                                         |
| Філіп Інарос            | 5 (пролог), 6                                          |
| Советерр                | 5 (епілог)                                             |
| Марко Інарос            | 6                                                      |
| Андерсон Доус           | 6                                                      |
| Мічіо Па                | 6                                                      |
| Саліс                   | 6                                                      |
| Якульський              | 6                                                      |
| Вандеркауст             | 6                                                      |
| Робертс                 | 6                                                      |
| Намоно                  | 6 (пролог)                                             |
| Паоло Кортасар          | 7 (пролог)                                             |
| Сантьяго Джілі Сінгх    | 7                                                      |
| Каміна Драммер          | 7                                                      |
| Вінстон Дуарте          | 7 (епілог), 9 (пролог)                                 |
| Тереза Дуарте           | 8, 9                                                   |
| Антон Трехо             | 9 (пролог)                                             |
| Аліана Танака           | 9                                                      |
| Файез Саркіс            | 9                                                      |
| Кіт Камал               | 9                                                      |
| Кара Біссет             | 9 (інтерлюдії)                                         |
| Джилліан Г'юстон        | 9                                                      |
| Екко Леві               | 9                                                      |
| Маррел Імвік            | 9 (епілог)                                             |

Команда «Росинанта», незалежного військового корабля, членами команди котрого є вцілілі члени екіпажу космічного траулера з видобутку льоду «Кентербері»:
- Джеймс «Джим» Р. Голден, капітан «Росинанта», землянин
- Наомі Наґата, «поясанка» (жителька Поясу), інженерка, старпомка та головна інженерка на «Росинанті»
- Еймос (Тімоті) Бертон, землянин, механік та «м'язи» «Росинанта»
- Алекс Камаль, марсіанський пілот «Росинанта»
- Роберта «Боббі» В. Дрейпер, марсіанський комендор-сержант 2-го Експедиціійного корпусу ФМКР (Флоту Марсіанської Когресійної Республіки англ. Martian Congressional Republic Navy)
- Клариса «Клер» Мельпомена Мао, також відома як Мельба Альжбета Кох, також відома як Персик, донька Жуля-П'єра Мао.

Зовнішні планети:
- Джозеф «Джо» Алоїз Міллер, «поясник», котрий працював детективом охоронної фірми Star Helix Security на Церері
- Джульєтта «Жулі» Андромеда Мао, найстарша дитина плутократа з Землі Жуля-П'єра Мао, колишня гонщиця на космічному човнику і новонавернена прихильниця Альянсу Зовнішніх Планет (АЗП)
- Фредерік «Фред» Луцій Джонсон, землянин, колишній десантник що отримав прізвисько «М'ясник зі Станції Андерсона», а зараз — лідер АЗП
- Доктор Праксидік «Пракс» Менг, головний ботанік проекту соєвої фабрики на Ганімеді та батько Мей Менг
- Карлос «Бик» Кабеза де Бака, член АЗП, офіцер служби безпеки на «Бегемоті» (величезному кораблі, створеному спочатку на замовлення церкви мормонів для подорожі до Тау Сеті)
- Бася «Баз» Мертон, зварник з Ганімеда, потім громадянин на Ілосі
- Манео «Нео» Юнг-Еспіноза, молодий «поясник» з Церери
- Філіп Інарос, підліток, член АЗП та син Марко Інареса та Наомі Наґата
- Каміна Драммер, голова безпеки Станції Тихо, потім президент Транспортного Союзу
- Аліана Танака, Шеф безпеки на борту Станції Медина

Марс:
- Советерр, капітан корабля ФМКР «Баркейт»

Земля:
- Дмитро Хевлок, підрядник з безпеки з Землі та колишній партнер Джо Міллера
- Крісьєн Авасарала, Помічниця заступника держсекретаря Воконавчої Адміністрації ООН, пізніше — Генеральний секретар ООН
- Доктор Елві Окоє, біолог з Землі
- Преподобна Доктор Аннушка «Анна» Воловодова, пастор Методист церкви Святого Іоанна на Європі та Землі
- Намоно «Ноно» Воловодова, дружина Анни, з якою має доньку Нані

Лаконія:
- Вінстон Дуарте, Верховний консул Лаконіанської імперії
- Тереза Дуарте, донька та спадкоємиця Високого консула
- Паоло Кортасар, колишній член відділу наноінформаційних досліджень «Протогену» головний дослідник на Лаконії.
- Сантьяго Джилі Сингх, капітан Імперського флоту Лаконії та командир корабля «Збираючий Бурю»
- Антон Трехо, верховний Адмірал Імперського флоту Лаконії та капітан корабля «Серце Бурі»

## Створення
Найбільшим впливом на «Експансію» були роман Альфреда Бестера «Зірки — мета моя» і фільм Рідлі Скотта «Чужий». Натхненням для серії були події часів Вавилону. Ідею в її основі Тай Френк розробив як пропозицію відеогри на початку 2000-х років, а потім роками проводив як настільну й текстову рольову гру. Деніела Абрагама, який був одним з гравців, вразила детальність світобудови гри, і він запропонував написати роман за її мотивами. До першої книги автори включили деяких персонажів і елементи сюжету гри, працюючи над другою книгою, вони окреслили сюжет усієї серії.

## Аудіокниги
Усі романи й короткі твори, крім ексклюзивного оповідання для рольової гри, вийшли формі аудіокниг, які озвучив Джефферсон Мейз. Видання першого роману було номіноване на премію «Ауді». Твори «На згарищі Сіболи», «Колотнеча» і «Боги ризику», які спочатку, через конфлікти з розкладом Мейза, озвучив Ерік Девіс, пізніше були перевидані. Автори Абрахам і Френк озвучили власні коментарі до збірки «Легіон пам'яті».

## Адаптації
2013 року права на книжкову серію придбала компанія Alcon Entertainment. 2014 року телеканал SyFy замовив їй виробництво першого сезону телесеріалу-адаптації «Простір», який транслював протягом трьох сезонів. Із 2019 року 4—6 сезони випускав інтернет-сервіс Amazon.
За мотивами серії виходили також настільні ігри від Green Ronin Publishing і WizKids, комп'ютерна гра The Expanse: A Telltale Series, серії коміксів від ComiXology й Boom! Studios. 2025 року російська компанія Owlcat Games анонсувала випуск комп'ютерної гри The Expanse: Osiris Reborn.

## Вплив
Інопланетна технологія з «Експансії» надихнула інженерку-електрикиню Дженніфер Голленбек з Лабораторії прикладної фізики Університету Джонса Гопкінса на розробку антени, яка змінює форму залежно від температури та може працювати на різних частотах як декілька статичних антен.

title: Експансія (серія романів)

wikitext:
{{Книжкова серія
|назва=Експансія
|автор=[[Джеймс Корі|Джеймс С. А. Корі]]
|жанр=[[Наукова фантастика]]<br/>[[Космічна опера]]
|країна=[[Сполучені Штати Америки]]
|видавництво={{нп|Orbit Books}}
|оформлення={{ubl|{{нп|Деніел Дочіу|є=Daniel Dociu}}|укр.: Ігор Дунець}}
|перекладач=Олесь Петік, Ганна Чемна, [[Мокровольський Олександр Миколайович | Олександр Мокровольський]], Інга Кононенко
|дати=2011—2022
|дати_українською=2021—дотепер
|книги={{Olist|style=text-align:left
|''[[І прокинеться Левіафан]]'' (2011)
|''[[Війна Калібана]]'' (2012)
|''[[Брама Абаддона]]'' (2013)
|''[[На згарищі Сіболи]]'' (2014)
|''[[Ігри Немезиди]]'' (2015)
|''[[У попелі Вавилону]]'' (2016)
|''[[Зліт Персеполю |Сходження Персеполю]]'' (2017)
|''[[Лють Тіамат]]'' (2019)
|''[[Падіння Левіафана]]'' (2021)
}}
*{{left|''{{iw|Легіон пам'яті||fr|La Légion des souvenirs}}'' (2022)}}
}}

'''«Експансія»''' (інший переклад назви — '''Простір''', {{lang-en|The Expanse}}) — серія [[Наукова фантастика|науково-фантастичних]] літературних творів [[Джеймс Корі|Джеймса С. А. Корі]], що є [[Криптонім|творчим псевдонімом]] авторів [[Деніел Абрагам|Деніела Абрагама]] і [[Тай Френк|Тая Френка]]. Перший роман, ''«[[І прокинеться Левіафан]]»'', було номіновано на премію [[Премія «Г'юго» за найкращий роман|«Г'юго»]] 2012 року<ref>{{cite web|url=http://www.thehugoawards.org/hugo-history/2012-hugo-awards/|title=2012 Hugo Awards|publisher=Hugo Awards|access-date=2012-10-21|archive-date=9 квітня 2012|archive-url=https://www.webcitation.org/66nnsGGRI?url=http://www.thehugoawards.org/hugo-history/2012-hugo-awards/}}</ref>. Уся серія на цю премію була номінована 2017 року<ref>{{cite web|url=http://www.thehugoawards.org/hugo-history/2017-hugo-awards/|title=2017 Hugo Awards|publisher=Hugo Awards|access-date=2017-04-05|archive-date=11 серпня 2017|archive-url=https://www.webcitation.org/query?url=http%3A%2F%2Fwww.thehugoawards.org%2Fhugo-history%2F2017-hugo-awards%2F&date=2017-08-11}}</ref> й отримала звання {{нп|Hugo Award for Best Series|найкращої}} 2020 року<ref>{{Cite web|url=https://chytomo.com/vidomi-laureaty-naukovo-fantastychnoi-premii-hugo-award/|title=Відомі лауреати науково-фантастичної премії Hugo Award|date=2020-08-03|website=[[Читомо]]|access-date=2024-11-28}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.thehugoawards.org/2020/08/2020-hugo-awards-announced/|title=2020 Hugo Awards Announced|website=Hugo Awards|date=2020-08-01|access-date=2020-08-15|archive-date=17 серпня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200817215204/http://www.thehugoawards.org/2020/08/2020-hugo-awards-announced/}}</ref>.

== Видання ==
''«Експансія»'' складається з дев'яти основних романів та семи коротших робіт. 15 березня 2022 року вийшли остання пов'язана з серією повість ''«Гріхи наших батьків»'' та повна збірка коротких творів з авторськими коментарями ''«Легіон пам'яті»''<ref name="9-10">{{Cite web|title=James S.A. Corey Says the Final Expanse Novel Has Been Turned In|url=https://www.tor.com/2021/05/18/james-sa-corey-final-expanse-novel-leviathan-falls-turned-in/|website=Tor.com|date=2021-05-18|accessdate=2021-06-20|language=en|first=Andrew|last=Liptak|archive-date=24 червня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210624201354/https://www.tor.com/2021/05/18/james-sa-corey-final-expanse-novel-leviathan-falls-turned-in/}}</ref><ref name="PW-final">{{Cite web|title=The Expanse Saga Takes Its Final Space Flight|first=Lenny|last=Picker|url=https://www.publishersweekly.com/pw/by-topic/industry-news/publisher-news/article/87528-the-expanse-saga-takes-its-final-space-flight.html|date=2021-10-01|access-date=2021-10-05|website=Publishers Weekly|archive-date=3 жовтня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211003041653/https://www.publishersweekly.com/pw/by-topic/industry-news/publisher-news/article/87528-the-expanse-saga-takes-its-final-space-flight.html}}</ref><ref name="novella">{{Cite web |url=https://www.hachettebookgroup.com/titles/james-s-a-corey/the-sins-of-our-fathers/9780316669078/ |title=The Sins of Our Fathers |website=Hachette Book Group |access-date=2021-11-06 |archive-date=6 листопада 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211106071929/https://www.hachettebookgroup.com/titles/james-s-a-corey/the-sins-of-our-fathers/9780316669078/ }}</ref><ref name="hbgmnemosyne">{{cite web|url=https://www.hachettebookgroup.com/titles/james-s-a-corey/memorys-legion/9780316669146/|title=Memory's Legion|website=Hachette Book Group|accessdate=20 червня 2021|archive-date=24 червня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210624201318/https://www.hachettebookgroup.com/titles/james-s-a-corey/memorys-legion/9780316669146/}}</ref><ref name="PW-collection">{{Cite web|date=18 січня 2022|title=Memory's Legion: The Complete Expanse Story Collection|url=https://www.publishersweekly.com/978-0-316-66919-1|access-date=19 січня 2022|website=[[Publishers Weekly]]|archive-date=19 січня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220119180406/https://www.publishersweekly.com/978-0-316-66919-1}}</ref>. Книжки серії перекладені більше ніж десятьма мовами. Українською роман ''«І прокинеться Левіафан»'' був опублікований у травні 2021 року видавництвом «[[Навчальна книга — Богдан|НК Богдан]]» в перекладі Олеся Петіка<ref>{{Cite web|title=Нарешті перша книга циклу "Експансія" вже в продажу|url=https://www.facebook.com/bohdanbooks/posts/5689171211124632/|website=Facebook|accessdate=2021-06-06|author=Видавництво НК Богдан|date=2021-05-19}}</ref><ref name="bohdan">{{Cite web |url=https://bohdan-books.com/news/expanse-petik/ |title=Експансія. Розмова з перекладачем Олесем Петіком |website=[[Навчальна книга — Богдан|Видавництво «Богдан»]] |date=2021-12-28 |access-date=2025-05-21}}</ref>.

=== Романи ===
{| class="wikitable" style="text-align: right; margin-bottom: 10px;"
!#
!Назва
!{{Abbr|Стор.|Сторінок|}}
!Видано
!ISBN
|-
| 1
| style="text-align: left;" |''«[[І прокинеться Левіафан]]»''
| 592
480
|15 червня 2011
2021
| EN: {{ISBN|978-0-316-12908-4}}
UK: {{ISBN|978-966-10-6431-6}}
|-
| 2
| style="text-align: left;" |''[[Війна Калібана]]''
| 595
480
|26 червня 2012
2021
| EN: {{ISBN|978-1-841-49990-1}}
UK: {{ISBN|978-966-10-6682-2}}
|-
| 3
| style="text-align: left;" |''[[Брама Абаддона]]''
| 539
464
|4 липня 2013
2022
| EN: {{ISBN|978-0-316-12907-7}}
UK: {{ISBN|978-966-10-6769-0}}
|-
| 4
| style="text-align: left;" |''[[На згарищі Сіболи]]''
| 583
528
|17 червня 2014
2023
| EN: {{ISBN|978-0-316-21762-0}}
UK: {{ISBN|978-966-10-6775-1}}
|-
| 5
| style="text-align: left;" |''[[Ігри Немезиди]]''
| 544
480
|2 червня 2015
2024
| EN: {{ISBN|978-0-316-21758-3}}
UK: {{ISBN|978-966-10-8063-7}}
|-
| 6
| style="text-align: left;" |''[[У попелі Вавилону]]''
| 608
464
|6 грудня 2016
2025
| EN: {{ISBN|978-0-316-33474-7}}
UK: {{ISBN|978-966-10-9133-6}}
|-
| 7
| style="text-align: left;" |''[[Зліт Персеполю | Сходження Персеполю]]''
| 560
|5 грудня 2017
| {{ISBN|978-0-316-33283-5}}
|-
| 8
| style="text-align: left;" | ''[[Лють Тіамат]]''
| 544
|26 березня 2019
| {{ISBN|978-0-316-33286-6}}
|-
| 9
| style="text-align: left;" | ''[[Падіння Левіафана]]''
| 528
| 30 листопада 2021
| {{ISBN|978-0-316-33291-0}}
|}

=== Короткі твори ===
{| class="wikitable" style="text-align: right;"
|-
!#
!Назва
!{{Abbr|Стор.|Сторінок|}}
!Час події
!Видано
!ISBN
|-
! 0.1
| style="text-align: left;" | ''«Двигун»''
| 7
| rowspan="3" style="text-align: left;" | до ''«І прокинеться Левіафан»''
| 27 листопада 2012
| {{ISBN|978-1-781-08056-6}}
|-
! 0.3
| style="text-align: left;" | ''«Колотнеча»''
| 75
| 29 квітня 2014
| {{ISBN|978-0-316-21766-8}}
|-
! 0.5
| style="text-align: left;" | ''«М'ясник і станція Андерсона»''
| 40
| 17 жовтня 2011
| {{ISBN|978-0-316-20407-1}}
|-
! 2.5
| style="text-align: left;" | ''«Боги ризику»''
| 75
| style="text-align: left;" | між ''«Війна Калібану»'' та ''«Брама Абадона»''
| 15 вересня 2012
| {{ISBN|978-0-316-21765-1}}
|-
! 3.5
| style="text-align: left;" | ''«Необхідна Безодня»''
| 74
| style="text-align: left;" | між ''«Брама Абадону»'' та ''«Пожежа Сіболи»''
| 15 жовтня 2015
| {{ISBN|978-0-316-21756-9}}
|-
! 6.5
| style="text-align: left;" | ''«Дивні Пси»''
| 64
| style="text-align: left;" | між ''«Попіл Вавилону»'' та ''«Зліт Персеполю»''
| 18 липня 2017
| {{ISBN|978-0-316-21757-6}}
|-
! 7.5
| style="text-align: left;" | ''«Оберон»''
| 75
| style="text-align: left;" | між ''«Зліт Персеполю»'' та ''«Лють Тіамат»''
| 12 листопада 2019
| {{ISBN|978-0-316-21767-5}}
|-
! 9.5
| style="text-align: left;" | ''«Гріхи наших батьків»''
| 64
| style="text-align: left;" | після ''«Падіння Левіафана»''<ref name="PW-collection" />
| 15 березня 2022<ref name="novella" />
| {{ISBN|978-0-3166-6907-8}}
|-
!
| style="text-align: left;" | ''{{iw|Легіон пам'яті|«Легіон пам'яті»|fr|La Légion des souvenirs}}''<ref name="PW-final" />
| 432
| style="text-align: left;" | повне зібрання короткої прози ''«Експансії»''
| 15 березня 2022<ref name="hbgmnemosyne" />
| {{ISBN|978-0-316-66914-6}}
|}

== Сюжет ==
=== Тло «Експансії» ===
Твори серії описують пригоди низки героїв на тлі політичних, культурних та економічних подій XXIV століття у [[Сонячна система|Сонячній системі]], а згодом і за її межами. Людство колонізувало Місяць, Марс, астероїди та супутники планет-гігантів завдяки ''двигуну Епштайна''. Цей двигун дозволяє досягати до 5 % швидкості світла і подорожі в межах системи займають лічені дні. Свого часу Марс виборов незалежність від Землі в обмін на двигун Епштейна, пізніше колонії на астероїдах і супутниках також оформилися в окрему фракцію.

Земля перенаселена і понад половина з 30 млрд її жителів знаходиться на базовому забезпеченні ({{lang|en|Basic Assistance}}), що задовільняє лише мінімальні потреби. Земля та Місяць керуються ''Об'єднаними націями'' ({{lang|en|United Nations}}) — розширеною ООН.

Марс незалежний від Землі, перебуває у володінні ''Марсіанської Конгресійної Республіки'' ({{lang|en|Martian Congressional Republic}}). На цій планеті активно розбудовуються міста під куполами та здійснюється тераформування. Марс розвиває передові військові технології, такі як маскування космічних кораблів. Через низьку силу тяжіння марсіани фізично слабші за землян.

Численні жителі космічних станцій, астероїдів та супутників інших планет об'єднуються неофіційним ''Альянсом Зовнішніх Планет'' ({{lang|en|Outer Planets Alliance}}). Вони забезпечують Землю і Марс ресурсами, попри формальну автономію. Населення астероїдів і станцій потерпає від нестачі води і повітря, що слугує підставою до бунтів і виникнення терористичних рухів. Унаслідок життя в невагомості чи дуже низькій силі тяжіння так звані ''поясники'' ({{lang|en|Belters}}) значно вищі та худіші за землян і марсіан, не здатні повноцінно жити на поверхнях планет. У них формується власна мова, що є сумішшю англійської, німецької, інших романських мов, китайської, гінді та слов'янських мов.

Земля, Марс і Пояс через взаємні суперечності перебувають у стані [[Холодна війна (загальний термін)|холодної війни]] та готуються до повномасштабних військових дій. Головними героями серії ''«Експансія»'' є члени екіпажу корабля ''«[[Росинант]]»'', єдині вцілілі з космічного траулера ''«Кентербері»'', котрий зазнав нападу невідомого корабля. Вони розкривають існування субстанції ''протомолекули'', що походить з-за меж Сонячної системи, котрою фракції людства намагаються заволодіти, щоб здобути військову перевагу. Протомолекула, однак, не контролюється цілком жодною з фракцій і виявляється інструментом зниклої позасонячної цивілізації. Вона будує за орбітою Урана величезне кільце, яке миттєво переносить до «Зони сповільнення» ({{lang|en|Slow zone}}) з іншими фізичними законами, де розташовано 1300 інших кілець і кожне веде в іншу зоряну систему.

Почавши колонізацію планет за межами Сонячної системи, Земля, Марс і Пояс однак зберігають напругу у відносинах. Людство утворює умовну Людську імперію, в якій Марс виділяє Лаконіанську імперію. Паралельно з'ясовується, що творці кілець зникли через боротьбу з невідомою загрозою і експансія людства Всесвітом є частиною їхного таємничого плану.

=== Персонажі ===
{| class="wikitable sortable collapsible uncollapsed floatright" width="350"
|+[[Нарація|Наративна точка зору]]
! Ім'я !! Книги
|-
|Джеймс Голден||1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 (пролог, інтерлюдія, епілог), 9
|-
|Еймос Бертон||5, 6, 7, 9 (2 інтерлюдії)
|-
|Алекс Камал||5, 6, 7, 8, 9
|-
|Наомі Наґата||5, 6, 7, 8, 9
|-
|Джозеф Міллер||1
|-
|Джулі Мао||1 (пролог)
|-
|Фред Джонсон||1 (епілог), 6
|-
|Боббі Дрейпер||2, 4 (пролог), 6, 7, 8
|-
|Крісьєн Авасарала||2, 4 (епілог), 6
|-
|Праксідіке Менг||2, 6
|-
|Мей Менг||2 (пролог)
|-
|Кларисса Мельпомена Мао||3, 6, 7
|-
|Аннушка Воловодова||3, 6 (епілог)
|-
|Карлос «Бик» де Бака||3
|-
|Манео Юнг-Еспіноза||3 (пролог)
|-
|Дмитро Хевлок||4
|-
|Бася Мертон||4
|-
|Елві Окоє||4, 8, 9
|-
|Розслідувач||4 (інтерлюдії)
|-
|Філіп Інарос||5 (пролог), 6
|-
|Советерр||5 (епілог)
|-
|Марко Інарос||6
|-
|Андерсон Доус||6
|-
|Мічіо Па||6
|-
|Саліс||6
|-
|Якульський||6
|-
|Вандеркауст||6
|-
|Робертс||6
|-
|Намоно||6 (пролог)
|-
|Паоло Кортасар||7 (пролог)
|-
|Сантьяго Джілі Сінгх||7
|-
|Каміна Драммер||7
|-
|Вінстон Дуарте||7 (епілог), 9 (пролог)
|-
|Тереза Дуарте||8, 9
|-
|Антон Трехо||9 (пролог)
|-
|Аліана Танака||9
|-
|Файез Саркіс||9
|-
|Кіт Камал||9
|-
|Кара Біссет||9 (інтерлюдії)
|-
|Джилліан Г'юстон||9
|-
|Екко Леві||9
|-
|Маррел Імвік||9 (епілог)
|}
Команда ''«Росинанта»'', незалежного військового корабля, членами команди котрого є вцілілі члени екіпажу космічного траулера з видобутку льоду ''«Кентербері»'':
* '''Джеймс «Джим» Р. Голден''', капітан ''«Росинанта»'', землянин
* '''Наомі Наґата''', «поясанка» (жителька Поясу), інженерка, старпомка та головна інженерка на ''«Росинанті»''
* '''Еймос (Тімоті) Бертон''', землянин, механік та «м'язи» ''«Росинанта»''
* '''Алекс Камаль''', марсіанський пілот ''«Росинанта»''
* '''Роберта «Боббі» В. Дрейпер''', марсіанський [[комендор-сержант]] 2-го Експедиціійного корпусу ФМКР (''Флоту Марсіанської Когресійної Республіки'' {{lang-en|Martian Congressional Republic Navy}})
* '''Клариса «Клер» Мельпомена Мао''', також відома як '''Мельба Альжбета Кох''', також відома як '''Персик''', донька Жуля-П'єра Мао.

Зовнішні планети:
* '''Джозеф «Джо» Алоїз Міллер''', «поясник», котрий працював детективом охоронної фірми Star Helix Security на Церері
* '''Джульєтта «Жулі» Андромеда Мао''', найстарша дитина [[Плутократія|плутократа]] з Землі Жуля-П'єра Мао, колишня гонщиця на космічному човнику і новонавернена прихильниця Альянсу Зовнішніх Планет (АЗП)
* '''Фредерік «Фред» Луцій Джонсон''', землянин, колишній десантник що отримав прізвисько «М'ясник зі Станції Андерсона», а зараз — лідер АЗП
* '''Доктор Праксидік «Пракс» Менг''', головний ботанік проекту соєвої фабрики на Ганімеді та батько Мей Менг
* '''Карлос «Бик» Кабеза де Бака''', член АЗП, офіцер служби безпеки на ''«Бегемоті»'' (величезному кораблі, створеному спочатку на замовлення церкви мормонів для подорожі до Тау Сеті)
* '''Бася «Баз» Мертон''', [[Зварювання|зварник]] з Ганімеда, потім громадянин на Ілосі
* '''Манео «Нео» Юнг-Еспіноза''', молодий «поясник» з Церери
* '''Філіп Інарос''', підліток, член АЗП та син Марко Інареса та Наомі Наґата
* '''Каміна Драммер''', голова безпеки Станції Тихо, потім президент Транспортного Союзу
* '''Аліана Танака''', Шеф безпеки на борту Станції Медина

Марс:
* '''Советерр''', капітан корабля ФМКР ''«Баркейт»''

Земля:
* '''Дмитро Хевлок''', підрядник з безпеки з Землі та колишній партнер Джо Міллера
* '''Крісьєн Авасарала''', Помічниця заступника держсекретаря Воконавчої Адміністрації ООН, пізніше — [[Генеральний секретар ООН]]
* '''Доктор Елві Окоє''', [[біолог]] з Землі
* '''Преподобна Доктор Аннушка «Анна» Воловодова''', пастор Методист церкви Святого Іоанна на Європі та Землі
* '''Намоно «Ноно» Воловодова, дружина Анни''', з якою має доньку Нані

Лаконія:
* '''Вінстон Дуарте''', Верховний консул Лаконіанської імперії
* '''Тереза Дуарте''', донька та спадкоємиця Високого консула
* '''Паоло Кортасар''', колишній член відділу наноінформаційних досліджень ''«Протогену»'' головний дослідник на Лаконії.
* '''Сантьяго Джилі Сингх''', капітан Імперського флоту Лаконії та командир корабля ''«Збираючий Бурю»''
* '''Антон Трехо''', верховний Адмірал Імперського флоту Лаконії та капітан корабля ''«Серце Бурі»''

== Створення ==
{{#invoke:Hatnote|main|list_sep= й |natural_join=false|prefix=Див. також:|Джеймс С. А. Корі#Історія співпраці|Тай Френк#Експансія}}
Найбільшим впливом на «Експансію» були роман Альфреда Бестера «[[Зірки — мета моя]]» і фільм Рідлі Скотта «[[Чужий (фільм)|Чужий]]»<ref name="LoC">{{Cite AV media |url=https://www.loc.gov/item/webcast-11502/ |title=James S.A. Corey: After 'The Expanse' and 'The Mercy of the Gods' |date=2024-08-24 |language=en |type=відео, текст |place=Washington |access-date=2024-12-09 |people=Daniel Abraham, Ty Franck, Cyndee Landrum |website=[[Library of Congress]]}}</ref>. Натхненням для серії були події часів [[Вавилон]]у<ref name="chytomo-FT">{{sfn0|Тараторіна|2022}}</ref>. Ідею в її основі Тай Френк розробив як пропозицію [[Багатокористувацька онлайнова рольова гра|відеогри]] на початку 2000-х років<ref>{{Cite web|url=https://www.polygon.com/2018/8/7/17660410/the-expanse-tabletop-rpg-kickstarter-green-ronin|title=The Expanse, once a homebrew tabletop RPG, is going legit|last=Hall|first=Charlie|date=2018-08-07|website=Polygon|language=en-US|access-date=2024-09-26}}</ref>, а потім роками проводив як настільну й текстову [[Рольова гра|рольову гру]]. Деніела Абрагама, який був одним з гравців, вразила детальність світобудови гри, і він запропонував написати роман за її мотивами<ref name="TO">{{Cite web |url=https://andrewliptak.substack.com/p/the-expanse-james-sa-corey-syfy-amazon |title=Waking the Leviathan |last=Liptak |first=Andrew |date=2021-02-03 |website=Transfer Orbit |access-date=2025-04-30}}</ref>. До першої книги автори включили деяких персонажів і елементи сюжету гри<ref name="TO" />, працюючи над другою книгою, вони окреслили сюжет усієї серії<ref name="TO" /><ref name="LoC" />.

== Аудіокниги ==
Усі романи й короткі твори, крім ексклюзивного оповідання для рольової гри, вийшли формі аудіокниг, які озвучив [[Джефферсон Мейз]]<ref>{{Cite web|url=https://fanbasepress.com/press/reviews/books-reviews/item/11265-the-impact-of-audio-a-review-of-the-expanse-series/|title=The Impact of Audio: A Review of ‘The Expanse’ Series|last=Thorne|first=Claire|date=2020-09-24|website=Fanbase Press|language=en|access-date=2024-11-04}}</ref><ref>{{Cite podcast|date=2021-11-16|title=Narrator Jefferson Mays|url=https://narratedpodcast.com/episodes/126|access-date=2024-11-04|website=Narrated Podcast|last=Ullery|first=Scott|number=126|language=en}}</ref>. Видання першого роману було номіноване на премію {{нп|Audie Awards|«Ауді»}}<ref>{{Cite web|url=https://www.audiopub.org/2012-audies-1#scifi|title=2012 Audie Awards|website=Audio Publishers Association|language=en|access-date=2024-11-07}}</ref>. Твори «На згарищі Сіболи», «Колотнеча» і «Боги ризику», які спочатку, через конфлікти з розкладом Мейза, озвучив Ерік Девіс<ref>{{Cite web|url=https://www.overdrive.com/series/the-expanse?f-contentCreatorNames=Erik%20Davies|title=The Expanse. Narrator Erik Davies|website=OverDrive|language=en|access-date=2024-11-09}}</ref>, пізніше були перевидані. Автори Абрахам і Френк озвучили власні коментарі до збірки «Легіон пам'яті».

== Адаптації ==
{{external media
|float = right
|image1 = [https://expanse.fandom.com/wiki/File:Expanse_Timeline.png Лінія часу «Експансії»: книги, серіали, комікси, ігри]<ref>{{Cite web|author=Oot42|url=https://expanse.fandom.com/wiki/Timeline_and_chronology#Timeline_of_books,_series_&_comics|title=Timeline and chronology|website=The Expanse Wiki|publisher=[[Fandom (хостинг)|Fandom]]|language=en|access-date=2024-11-26}}</ref>
}}
{{main|[[:en:The Expanse (novel series)#Adaptations|The Expanse (novel series) § Adaptations]]}}
2013 року права на книжкову серію придбала компанія {{нп|Alcon Entertainment}}<ref>{{cite web |title=Alcon TV Group Acquires 'The Expanse' |website=Deadline |date=2013-09-04 |url=https://deadline.com/2013/09/alcon-tv-group-acquires-the-expanse-577961/ |access-date=2025-06-11 |language=en}}</ref>. 2014 року телеканал [[SyFy]] замовив їй виробництво першого сезону телесеріалу-адаптації «[[Простір (телесеріал)|Простір]]»<ref>{{cite web |last=Goldberg |first=Lesley |title=Syfy Orders Space Opera 'The Expanse' to Series |website=The Hollywood Reporter |date=2014-04-11 |url=https://www.hollywoodreporter.com/tv/tv-news/syfy-orders-space-opera-expanse-695555/ |access-date=2025-06-11 |language=en}}</ref>, який транслював протягом трьох сезонів. Із 2019 року 4—6 сезони випускав інтернет-сервіс [[Prime Video|Amazon]]<ref>{{cite web |last=Littleton |first=Cynthia |title='The Expanse' Producers Reveal All About Fantasy Drama's Epic Business Journey at Amazon, Syfy |website=Variety |date=2021-02-03 |url=https://variety.com/2021/tv/news/the-expanse-season-5-amazon-syfy-alcon-1234899678/ |access-date=2025-06-11 |language=en}}</ref>.

За мотивами серії виходили також настільні ігри від ''Green Ronin Publishing'' і ''WizKids'', комп'ютерна гра [[The Expanse: A Telltale Series]], серії коміксів від ''ComiXology'' й ''Boom! Studios''<ref>{{Cite web|url=https://uageek.space/the-expanse-dragon-tooth/|title=«The Expanse: Dragon Tooth» — нова історія у світі «Експансії» від BOOM! Studios|date=2023-04-25|website=UA Geek|access-date=2024-11-27}}</ref>. 2025 року російська компанія {{нп|Owlcat Games||ru|}} анонсувала випуск комп'ютерної гри ''The Expanse: Osiris Reborn''<ref>{{Cite web |title=Owlcat анонсувала The Expanse: Osiris Reborn |website=MY.UA |date=2025-06-09 |url=https://my.ua/uk/news/cluster/2025-06-09-owlcat-anonsuvala-the-expanse-osiris-reborn-mass-effect-u-sviti-prostoru |access-date=2025-06-12}}</ref><ref>{{cite web |last=Барлет |first=Ярослав |title=Resident Evil Requiem й російські ігри з літніх презентацій лідирували за кількістю вішлістів у Steam |website=PlayUA |date=2025-06-14 |url=https://playua.net/resident-evil-requiem-j-rosijski-igry-z-litnih-prezentaczij-lidyruvaly-za-kilkistyu-vishlistiv-u-steam/ |access-date=2025-06-19}}</ref>.

== Вплив ==
Інопланетна технологія з «Експансії» надихнула інженерку-електрикиню Дженніфер Голленбек з {{нп|Лабораторія прикладної фізики Університету Джонса Гопкінса|Лабораторії прикладної фізики|є=Applied Physics Laboratory}} [[Університет Джонса Гопкінса|Університету Джонса Гопкінса]] на розробку антени, яка змінює форму залежно від температури та може працювати на різних частотах як декілька статичних антен<ref>{{Cite web |last=Gent |first=Edd |date=2024-12-14 |title=Sci-Fi Inspired Antenna Adjusts to Signal Needs |url=https://spectrum.ieee.org/smart-materials-morphing-antenna |access-date=2025-05-06 |website=[[IEEE Spectrum]] |language=en}}</ref><ref>{{Cite web |last=Hume |first=Ashley |last2=Raj |first2=Ajai |date=2024-11-26 |title=Shape-Shifting Antenna Poised to Transform Communications |url=https://www.jhuapl.edu/news/news-releases/241126-shapeshifting-antenna |access-date=2025-05-06 |website=APL |language=en}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* {{Cite web|title=Джеймс Корі: Люди, які зараз живуть в Україні, — справжні герої книжок|url=https://chytomo.com/dzhejms-kori-liudy-iaki-zaraz-zhyvut-v-ukraini-spravzhni-heroi-knyzhok/|website=[[Читомо]]|date=2022-07-13|accessdate=2022-07-13|archiveurl=https://web.archive.org/web/20220713140252/https://chytomo.com/dzhejms-kori-liudy-iaki-zaraz-zhyvut-v-ukraini-spravzhni-heroi-knyzhok/|archivedate=2022-07-13|deadurl=no|author=[[Світлана Тараторіна]]|others=[[Деніел Абрагам]], [[Тай Френк]]; [[Дарія Піскозуб]], [[Макс Кідрук]]|format=|type=інтерв'ю|ref={{sfnRef|Тараторіна|2022}}}} {{YouTube|AdyCfLJcDYM}}-каналі ''[[Фантастичні talk(s)]]'', за ліцензією [[CC BY]] [[creativecommons:by/3.0/|3.0]]{{ref-info|укр., англ.|українською, англійською мовами}}.

== Посилання ==
* [http://the-expanse.com/ Вебсайт авторів серії «Експансія»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201107132501/http://the-expanse.com/ |date=7 листопада 2020 }}

{{Бібліоінформація}}
{{Експансія (франшиза)}}
{{Портали|Наукова фантастика|Література|США}}

[[Категорія:Науково-фантастичні романи США]]
[[Категорія:Романи, дія яких відбувається в космосі]]
[[Категорія:Романи, дія яких відбувається на Марсі]]
[[Категорія:Твори, дія яких відбувається на вигаданій планеті]]
[[Категорія:Науково-фантастичні книжкові серії]]
[[Категорія:Жорстка наукова фантастика]]
[[Категорія:Екранізовані романи США]]
[[Категорія:Книжкові серії США]]
[[Категорія:Англомовні книжкові серії]]
[[Категорія:Твори, нагороджені премією «Г'юго»]]
[[Категорія:Твори Джеймса Корі]]

title: Загальна інформація

Автор: Джеймс С. А. Корі

Жанр: Наукова фантастика · Космічна опера

Країна: Сполучені Штати Америки

Мова оригіналу: англійська

Видавництво: Orbit Books

Перекладач: Олесь Петік, Ганна Чемна, Олександр Мокровольський, Інга Кононенко

Оформлення: - Деніел Дочіу - укр.: Ігор Дунець

title: Дати публікацій

Українською мовою: 2021—дотепер

Дати публікацій: Книги: · 1. І прокинеться Левіафан (2011) 2. Війна Калібана (2012) 3. Брама Абаддона (2013) 4. На згарищі Сіболи (2014) 5. Ігри Немезиди (2015) 6. У попелі Вавилону (2016) 7. Сходження Персеполю (2017) 8. Лють Тіамат (2019) 9. Падіння Левіафана (2021) - Легіон пам'яті (2022)


text:
# 4786 Татьяніна
4786 Татьяніна (4786 Tatianina) — астероїд головного поясу, відкритий 13 серпня 1985 року.
Тіссеранів параметр щодо Юпітера — 3,516.

title: 4786 Татьяніна

wikitext:
{{Планета
| назва = 4786 Татьяніна
| тип = астероїд
| центр = Сонце
| відкривач = [[Черних Микола Степанович]]
| місце відкриття = [[Кримська астрофізична обсерваторія|КрАО]]
| дата відкриття = [[13 серпня]] [[1985]]
| метод відкриття =
| на честь =
| мп_категорія = [[Астероїд головного поясу]]
| альт_назви = '''1985 PE2'''
1948 GA
1970 KF
1984 EV1
1984 FM1
| пос_орбіта = <ref name="jpl">{{JPL мале тіло|4786|2014.05.14|2013.06.21}}</ref>
| епоха = [[23 травня]] [[2014]] (2 456 800,5 [[Юліанський день|JD]])
| апоцентр = 2,814885110091 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| перицентр = 1,901518100257 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| велика піввісь = 2,358201605174 [[Астрономічна одиниця|а. о.]]
| сер_радіус орбіти =
| ексцентриситет = 0,193657532890
| орбітальний період = 1322,725794575 д
| синодичний період =
| середня швидкість = 0,272165252599 °/д
| середня аномалія = 62,56840308809°
| нахил орбіти = 7,257151095968°
| кутова відстань =
| висх_довгота = 115,7996406938°
| арг_перицентру = 118,4507163118°
| розміри =
| альбедо =
| період обертання = 2,9227 год
| стандартна величина = 13,2
| спектр_тип = Xc (SMASSII)
}}

'''4786 Татьяніна''' (4786 Tatianina) — [[астероїд]] [[пояс астероїдів|головного поясу]], відкритий [[13 серпня]] [[1985]] року.

[[Тіссеранів параметр]] щодо [[Юпітер (планета)|Юпітера]] — 3,516.

== Примітки ==
{{Примітки}}

{{DEFAULTSORT:Татьяніна}}

== Див. також ==
* [[Список астероїдів (4701-4800)]]

== Посилання ==
{{Портал|Астрономія}}

* {{Орбіта МП|4786}}
* [http://www.minorplanetcenter.net/iau/lists/NumberedMPs Інформація про малі планети на сайті minorplanetcenter.net] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140513034022/http://www.minorplanetcenter.net/iau/lists/NumberedMPs |date=13 травня 2014 }}{{ref-en}}

{{Навігація малих планет|4785 Petrov|4787 Shul'zhenko|}}

{{Сонячна система}}
[[Категорія:Астрономічні об'єкти, відкриті 1985]]
[[Категорія:Головний пояс астероїдів]]
[[Категорія:Подвійні астероїди]]

title: 4786 Татьяніна

Відкривач: Черних Микола Степанович

Місце відкриття: КрАО

Дата відкриття: 13 серпня 1985

title: Позначення

Категорія малої планети: Астероїд головного поясу

title: Орбітальні характеристики

title: Фізичні характеристики

Спектральний тип: Xc (SMASSII)


text:
# Вінтон (Північна Кароліна)
Вінтон (англ. Winton) — місто (англ. town) в США, в окрузі Гертфорд штату Північна Кароліна. Населення — 629 осіб (2020).

## Географія
Вінтон розташований за координатами 36°23′22″ пн. ш. 76°56′5″ зх. д. / 36.38944° пн. ш. 76.93472° зх. д. (36.389448, -76.934729).  За даними Бюро перепису населення США в 2010 році місто мало площу 2,23 км², з яких 2,12 км² — суходіл та 0,11 км² — водойми.

## Демографія
Згідно з переписом 2010 року, у місті мешкало 769 осіб у 327 домогосподарствах у складі 196 родин. Густота населення становила 345 осіб/км².  Було 393 помешкання (176/км²).
Расовий склад населення:
| - 70,1 % — чорних або афроамериканців - 25,9 % — білих - 2,3 % — корінних американців |

До двох чи більше рас належало 1,4 %. Частка іспаномовних становила 1,2 % від усіх жителів.
За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 19,6 % — особи молодші 18 років, 62,6 % — особи у віці 18—64 років, 17,8 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 42,2 року. На 100 осіб жіночої статі у місті припадало 88,0 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 86,1 чоловіків також старших 18 років.
Середній дохід на одне домашнє господарство  становив 30 758 доларів США (медіана — 23 684), а середній дохід на одну сім'ю — 36 493 долари (медіана — 26 607). Медіана доходів становила 35 250 доларів для чоловіків та 23 542 долари для жінок. За межею бідності перебувало 38,3 % осіб, у тому числі 72,5 % дітей у віці до 18 років та 16,2 % осіб у віці 65 років та старших.
Цивільне працевлаштоване населення становило 208 осіб. Основні галузі зайнятості: виробництво — 26,4 %, освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 21,6 %, мистецтво, розваги та відпочинок — 14,4 %, роздрібна торгівля — 9,6 %.

title: Вінтон (Північна Кароліна)

wikitext:
{{Otherplaces|Вінтон}}
{{НП
|країна  = [[Сполучені Штати Америки|США]]
|статус  = місто
|українська назва   = Вінтон
|оригінальна назва  = {{lang-en|Winton}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення=
|вид регіону = Штат США{{!}}Штат
|регіон      = Північна Кароліна
|вид району  = Округ (США){{!}}Округ
|район       = [[Гертфорд (округ, Північна Кароліна)|Гертфорд]]
|вид общини  =
|община      =
|внутрішній поділ  =
|перша згадка      =
|попередні назви   =
|площа              = 2,23
|висота центру НП   = 12
|клімат             =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          =
|рік перепису       =
|густота населення  = 344,84
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = −5
|DST                    = −4
|телефонний код         = 252
|поштовий індекс        = 27986
|автомобільний код      =
|вид ідентифікатора     = [[Федеральні стандарти обробки інформації|Код FIPS]]
|цифровий ідентифікатор = 3775080
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Вінтон''' ({{lang-en|Winton}}) — місто ({{lang-en|town}}) в [[Сполучені Штати Америки|США]], в окрузі [[Гертфорд (округ, Північна Кароліна)|Гертфорд]] штату [[Північна Кароліна]]. Населення — 629 осіб (2020).

== Географія ==
Вінтон розташований за координатами {{Coord|36|23|22|N|76|56|5|W|type:city_region:US-DE}} (36.389448, -76.934729){{R|gazetteer2010}}.  За даними [[Бюро перепису населення США]] в 2010 році місто мало площу 2,23 км², з яких 2,12 км² — [[Суходіл (географія)|суходіл]] та 0,11 км² — [[водойма|водойми]].

== Демографія ==
{{USCensusPop
| align = left
| 1880 = 253
| 1890 = 419
| 1900 = 688
| 1910 = 624
| 1920 = 489
| 1930 = 582
| 1940 = 733
| 1950 = 834
| 1960 = 835
| 1970 = 917
| 1980 = 825
| 1990 = 796
| 2000 = 956
| 2010 = 769
| 2020 = 629
| estyear =
| estimate =
| estref =
|footnote=Десятилітній перепис в США<ref name="DecennialCensus">{{cite web|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|title=Census of Population and Housing|publisher=Census.gov|accessdate=4 червня 2015|archiveurl=https://web.archive.org/web/20150426102944/http://www.census.gov/prod/www/decennial.html|archivedate=26 квітня 2015}}</ref>
}}
Згідно з [[Перепис населення США (2010)|переписом 2010 року]]{{R|cen2010}}, у місті мешкало 769 осіб у 327 домогосподарствах у складі 196 родин. [[Густота населення]] становила 345 осіб/км².  Було 393 помешкання (176/км²).

[[Раса|Расовий склад]] населення:
{| style="margin-top:-.7em; margin-bottom: -0.4em;"
|<!--Таблиця потрібна для правильного "прилягання" списку до таблиці населення за роками-->
* 70,1 % — [[Расовий склад США|чорних]] або [[афроамериканці]]в
* 25,9 % — [[Расовий склад США|білих]]
* 2,3 % — [[Корінні народи США|корінних американців]]
|}
До двох чи більше рас належало 1,4 %. Частка іспаномовних становила 1,2 % від усіх жителів.

За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 19,6 % — особи молодші 18 років, 62,6 % — особи у віці 18—64 років, 17,8 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 42,2 року. На 100 осіб жіночої статі у місті припадало 88,0 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 86,1 чоловіків також старших 18 років.

Середній дохід на одне домашнє господарство  становив {{formatnum:30758}} [[Долар США|доларів США]] (медіана — {{formatnum:23684}}), а середній дохід на одну сім'ю — {{formatnum:36493}} долари (медіана — {{formatnum:26607}}). Медіана доходів становила {{formatnum:35250}} доларів для чоловіків та {{formatnum:23542}} долари для жінок.{{R|fulltime2015USD|group="Прим."}} За межею бідності перебувало 38,3 % осіб, у тому числі 72,5 % дітей у віці до 18 років та 16,2 % осіб у віці 65 років та старших.

Цивільне працевлаштоване населення становило 208 осіб. Основні галузі зайнятості: виробництво — 26,4 %, освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 21,6 %, мистецтво, розваги та відпочинок — 14,4 %, роздрібна торгівля — 9,6 %.

== Примітки ==
{{reflist|group="Прим."|refs=
<ref name=fulltime2015USD>Річний дохід на особу, яка працювала на повну ставку. Оцінка в доларах 2015 року.</ref>
}}

== Джерела ==
{{Портал|США}}
{{reflist
|refs=<ref name=cen2010>{{cite web|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=American FactFinder|archive-date=2015-01-08|archive-url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml}}{{ref-en}}</ref>
<ref name=gazetteer2010>{{cite web|url={{US-census-gazetteer2010-url}}|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=Gazetteer}}{{ref-en}}</ref>
}}

{{Бібліоінформація}}
{{Гертфорд (округ, Північна Кароліна)}}

[[Категорія:Містечка Північної Кароліни]]
[[Категорія:Населені пункти округу Гертфорд (Північна Кароліна)]]
[[Категорія:Окружні центри Північної Кароліни]]

title: Країна

Країна: США

Штат: Північна Кароліна

Округ: Гертфорд

Водойма: Chowan Riverd

Населення: 629 осіб (1 квітня 2020)

Густота населення: 344,84 осіб/км²

Часовий пояс: UTC−5, влітку UTC-4


text:
# Шевердін Андрій Петрович
Андрій Петрович Шевердін (1998—2023) — солдат державної прикордонної служби України, учасник російсько-української війни.

## Життєпис
З початком повномасштабного вторгнення доєднався до сил оборони України, пройшов вишкіл на артилериста.
Загинув 29 жовтня 2023 року.

## Нагороди
- Орден За мужність III ступеня[1].

title: Шевердін Андрій Петрович

wikitext:
{{Однофамільці|Шевердін}}
{{Військовик2
| ім'я                = Андрій Шевердін
| оригінал імені      = Шевердін Андрій Петрович
| портрет             =Шевердін Андрій Петрович.jpeg
| підпис              =
| дата народження     = 12.3.1998
| місце народження    =
| дата смерті         = 29.10.2023
| місце смерті        =
| причина смерті      =
| національність      = [[Українці|українець]]
| університет         =
| ступінь             =
| прізвисько          = Бєня
| партія              =
| країна              = {{UKR}}
| вид збройних сил    = {{FДПСУ}}
| рід військ          =
| роки служби         =
| звання              = {{Ранг|країна=Україна|звання=Солдат}}
| формування          = [[Файл:15th Stalevy Kordon Brigade.png|20 пкс]] [[15-й мобільний прикордонний загін|15 прикордонний загін «Сталевий кордон»]]
| командування        =
| битви               =
| нагороди            = {{Орден За мужність III ступеня}}
}}
'''Андрій Петрович Шевердін''' (1998—2023) — солдат державної прикордонної служби України, учасник російсько-української війни.

== Життєпис ==
З початком повномасштабного вторгнення доєднався до сил оборони України, пройшов вишкіл на артилериста.

Загинув 29 жовтня 2023 року.

== Нагороди ==
* Орден За мужність III ступеня<ref>{{Cite web|url=https://www.president.gov.ua/documents/5152024-51885|назва=Указ Президента України №515/2024 «Про відзначення державними нагородами України»|видавець=[[Президент України]]|дата=23 серпня 2024|url-архіву=http://web.archive.org/web/20250101172105/https://www.president.gov.ua/documents/5152024-51885|дата-архіву=1 січня 2025|мертвий-url=no|дата-доступу=8 лютого 2025}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* [https://usionline.com/na-fronti-zahynuly-dvoie-zakhysnykiv-ukrainy-z-chornomorska-foto/ На фронті загинули двоє захисників України з Чорноморська (фото)]

{{Учасники РУВ|загинув=так}}

title: Загальна інформація

Народження: 12 березня 1998

Смерть: 29 жовтня 2023 (25 років)

Національність: українець

Псевдо: Бєня

title: Військова служба

Приналежність: Україна

Вид ЗС: Прикордонна служба

Формування: 15 прикордонний загін «Сталевий кордон»

title: Нагороди та відзнаки

Нагороди та відзнаки: Орден «За мужність» ІІІ ступеня


text:
# Антонова Марія Борисівна
Марія Борисівна Антонова (1915—1984) — доярка племінного молочного радгоспу «Караваєво» Костромського району Костромської області, Герой Соціалістичної Праці (1949).

## Біографія
Народилася 18 липня 1915 року в селі Лихачове Судиславльського району Костромської області в селянській родині.
У роки Другої світової війни овдовіла і з трьома малолітніми дітьми приїхала і вступила дояркою в радгосп «Караваєво» в бригаду Є. М. Вороніної, в майбутньому Героя Соціалістичної Праці, і незабаром отримала постійну групу племінних корів.
У 1930-х роках фахівцями радгоспу «Караваєво» під керівництвом старшого зоотехніка радгоспу С. І. Штеймана була виведена нова порода великої рогатої худоби, що відрізняється особливо високими надоями і відома зараз як Костромська. Племрадгосп став давати рекордні надої молока і досягнення караваєвців стали відомі не тільки на весь Радянський Союз, але й за кордоном.
Наприкінці 1936 року в караваєвському стаді було багато корів-рекордисток, кожна з них могла дати за рік більше 7 тисяч літрів молока.
Під час війни, незважаючи на всі труднощі, вдалося зберегти племінне ядро нової породи. Племрадгосп постачав молоком і маслом дитячі садки, лікарні та військові частини. В 1944 році була офіційно затверджена Костромська порода великої рогатої худоби.
За підсумками роботи 1947 року за отримання від 8 корів по 5227 кілограмів молока (190 кг молочного жиру) нагороджена орденом Леніна.
У 1948 році в середньому від кожної з 8 корів отримала за 5874 кілограма молока (221 кг молочного жиру).
Указом Президії Верховної Ради СРСР від 12 липня 1949 року Антоновій Марії Борисівні присвоєно звання Героя Соціалістичної Праці з врученням ордена Леніна і золотої медалі «Серп і Молот».
Марія Борисівна виростила дев'ятьох дітей.
Померла 26 березня 1984 року.

## Нагороди
- Герой Соціалістичної Праці (1949)
- Орден Леніна (1948)
- Орден Леніна (1949)
- Орден Леніна (1950)
- Орден «Материнська слава» 1 ступеня
- медалі

title: Антонова Марія Борисівна

wikitext:
{{Otherpersons|Марія Антонова}}
{{Особа}}
'''Марія Борисівна Антонова''' (1915—1984) — доярка племінного молочного радгоспу «Караваєво» Костромського району Костромської області, [[Герой Соціалістичної Праці]] (1949).

== Біографія ==
Народилася 18 липня 1915 року в селі Лихачове Судиславльського району Костромської області в селянській родині.

У роки Другої світової війни овдовіла і з трьома малолітніми дітьми приїхала і вступила дояркою в радгосп «Караваєво» в бригаду Є. М. Вороніної, в майбутньому Героя Соціалістичної Праці, і незабаром отримала постійну групу племінних корів.

У 1930-х роках фахівцями радгоспу «Караваєво» під керівництвом старшого зоотехніка радгоспу [[Штейман Станіслав Іванович|С. І. Штеймана]] була виведена нова порода великої рогатої худоби, що відрізняється особливо високими надоями і відома зараз як Костромська. Племрадгосп став давати рекордні надої молока і досягнення караваєвців стали відомі не тільки на весь Радянський Союз, але й за кордоном.

Наприкінці 1936 року в караваєвському стаді було багато корів-рекордисток, кожна з них могла дати за рік більше 7 тисяч літрів молока.

Під час війни, незважаючи на всі труднощі, вдалося зберегти племінне ядро нової породи. Племрадгосп постачав молоком і маслом дитячі садки, лікарні та військові частини. В 1944 році була офіційно затверджена [[Костромська порода|Костромська порода великої рогатої худоби]].

За підсумками роботи 1947 року за отримання від 8 корів по 5227 кілограмів молока (190 кг молочного жиру) нагороджена орденом Леніна.

У 1948 році в середньому від кожної з 8 корів отримала за 5874 кілограма молока (221 кг молочного жиру).

Указом Президії Верховної Ради СРСР від 12 липня 1949 року Антоновій Марії Борисівні присвоєно звання Героя Соціалістичної Праці з врученням ордена Леніна і золотої медалі «Серп і Молот».

Марія Борисівна виростила дев'ятьох дітей.

Померла 26 березня 1984 року.

== Нагороди ==

* [[Герой Соціалістичної Праці]] (1949)
* [[Орден Леніна]] (1948)
* [[Орден Леніна]] (1949)
* [[Орден Леніна]] (1950)
* [[Орден «Материнська слава»]] 1 ступеня
* медалі

== Посилання ==
* {{Warheroes.ru|author=Кузоватов С.|name=Антонова Мария Борисовна|id=14876|accessdate=2017-04-02}}

{{ac}}
{{Герої Соціалістичної Праці}}
{{Портали|Біографії|СРСР}}

[[Категорія:Доярки]]

title: Антонова Марія Борисівна

Народилася: 18 липня 1915 · Судиславський район, Костромська область, РСФРР

Померла: 26 березня 1984 (68 років) · Караваєво (Костромська область), Костромський район, Костромська область, РРФСР, СРСР

Країна: Російська імперія · СРСР

Діяльність: доярка

Нагороди: · орден «Материнська слава»


text:
# Усть-Аяз
Усть-Ая́з (рос. Усть-Аяз, башк. Усть-Әйәҙ) — присілок у складі Дуванського району Башкортостану, Росія. Входить до складу Заїмкинської сільської ради.
Населення — 227 осіб (2010; 255 у 2002).
Національний склад:
- росіяни — 59 %

title: Усть-Аяз

wikitext:
{{Населений пункт Росії
 | тип             = присілок
 | тип_род         = присілка
 | назва           = Усть-Аяз
 | назва ін.       = {{lang-ru|Усть-Аяз}}<br/>{{lang-ba|Усть-Әйәҙ}}
 | карта розташування1 = Росія Башкортостан
 | зображення         =
 | зображення_розмір  =
 | зображення_підпис  =
 | суб'єкт РФ      = [[Башкортостан]]
 | район           = [[Дуванський район]]
 | поселення       = [[заїмкинська сільська рада|Заїмкинська сільрада]]
 | код ЗКАТУ       =
 | засноване       =
 | статус          =
 | поділ           =
 | населення       = 227 осіб ([[2010]]{{RUS-BA-census}})
 | поштові індекси =
 | код             =
 | lat=
 | long=
 | lat_dir=N
 | lat_deg= 56
 | lat_min= 04
 | lat_sec= 48
 | lon_dir=E
 | lon_deg= 57
 | lon_min= 35
 | lon_sec= 00
 | висота          =
 | водойма         =
 | станція         =
 | відстань о      =
 | відстань р      =
 | схема           =
 | міста-побратими =
 | день міста      =
 | адреса          =
 | вебсторінка     =
 | мер             =
 }}

'''Усть-Ая́з''' ({{lang-ru|Усть-Аяз}}, {{lang-ba|Усть-Әйәҙ}}) — [[присілок]] у складі [[дуванський район|Дуванського району]] [[Башкортостан]]у, [[Росія]]. Входить до складу [[заїмкинська сільська рада|Заїмкинської сільської ради]].

Населення — 227 осіб ([[2010]]; 255 у [[2002]]{{RUS-census2002}}).

Національний склад{{RUS-BA-population-2002-2009}}:
* [[росіяни]] — 59 %

== Джерела ==
* {{Карта|O-40-140}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://wikimapia.org/#lang=ru&lat=56.080562&lon=57.586899&z=13&show=/14527447/ru/ На Вікімапії]

{{bash-stub}}
{{дуванський район}}

[[Категорія:Населені пункти Дуванського району]]
[[Категорія:Присілки Башкортостану]]

title: присілок Усть-Аяз

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Башкортостан

Муніципальний район: Дуванський район

Поселення: Заїмкинська сільрада

title: Основні дані

Основні дані:
Мапа
· Усть-Аяз · Усть-Аяз


text:
# OS/360
OS/360 (офіційна назва IBM System/360 Operating System) — сімейство операційних систем, розроблених компанією IBM для мейнфреймів System/360 в період починаючи з 1964 року. Еволюцією OS/360 для машин IBM System/370 стали операційні системи OS/VS1 і OS/VS2 (а саме, варіанти OS/VS2 SVS і MVS (операційна система)).
Керівник проекту — Фредерік Брукс.
Історія створення OS/360 описана в відомій книзі Фредеріка Брукса «Міфічний людино-місяць».

title: OS/360

wikitext:
'''OS/360''' (офіційна назва ''IBM System/360 Operating System'') — сімейство [[Операційна система|операційних систем]], розроблених компанією [[IBM]] для [[мейнфрейм]]ів [[System/360]] в період починаючи з [[1964]] року. Еволюцією OS/360 для машин [[IBM System/370]] стали операційні системи [[OS/VS1]] і OS/VS2 (а саме, варіанти [[OS/VS2 SVS]] і [[MVS (операційна система)]]).

Керівник проекту — [[Фредерік Брукс]].

Історія створення OS/360 описана в відомій книзі Фредеріка Брукса «[[Міфічний людино-місяць]]».

== Передумови і початок створення ==

== Варіанти OS/360 ==

=== PCP ===
=== MFT ===
=== MVT ===
====  M65MP ====

=== Риси, спільні для всіх варіантів ===

== System/370 і системи з підтримкою віртуальної пам'яті ==
=== OS/360 ===
=== OS/VS1 ===
=== OS/VS2 SVS і MVS ===
=== VSAM ===
=== SNA ===

== Подальші версії MVS і вдосконалення ==

== Література ==
* [https://web.archive.org/web/20070929044157/http://ldworen.net/fun/os360obit.html Операційна System/360 1965-1972] {{ref-en}}

== Див. також ==
* [[OS/370]]
* [[DOS/360]]

{{Compu-OS-stub}}
{{ВП-портали|Програмування|Інформаційні технології|}}
[[Категорія:Операційні системи мейнфреймів IBM]]


text:
# Позикова каса
«Позикова каса» (англ. The Pawnshop; інші назви — At the Sign of the Dollar / High and Low Finance) — американський німий короткометражний фільм Чарлі Чапліна, випущений 2 жовтня 1916.

## Сюжет
Чарлі взяли на роботу в крамницю лихваря. Помічнику господаря новий працівник абсолютно не подобається, і між ними відбувається сварка. Після купи витівок Чарлі звільняють, але дають йому другий шанс. Він приймає годинники в заставу.

## У ролях
- Чарлі Чаплін — службовець в крамниці
- Генрі Бергман — лихвар
- Една Первіенс — його дочка
- Джон Ренд — другий працівник
- Альберт Остін — клієнт з годинником
- Ерік Кемпбелл — грабіжник
- Джеймс Келлі — прохожий / жінка з акваріумом
- Френк Коулмен — поліцейський

title: Позикова каса

wikitext:
{{Фільм
|українська назва = «Позикова каса»
|оригінальна назва = {{lang-en|The Pawnshop}}
|рік = [[1916]]
|країна = {{USA}}
|режисер = [[Чарльз Чаплін]]
|монтаж = [[Чарльз Чаплін]]
|сценарист = [[Вінсент Брайан]],
[[Чарльз Чаплін]],
[[Маверік Террелл]]
|продюсер = [[Чарльз Чаплін]],
[[Генрі П. Колфілд]]
|оператор = [[Роланд Тотеро]]
|композитор = [[Майкл Мортілла]]
|жанр = [[короткометражка]], [[комедія]]
|тривалість = 29 хв.
|актори = [[Чарльз Чаплін]]
[[Една Первіенс]]
|кінокомпанія = [[Lone Star Corporation]]
|зображення = 'The Pawnshop'.jpg
}}
'''«Позикова каса» '''({{lang-en|The Pawnshop}}; інші назви — At the Sign of the Dollar / High and Low Finance) — [[США|американський]] [[Німе кіно|німий]] [[короткометражний фільм]] [[Чарлі Чаплін]]а, випущений [[2 жовтня]] [[1916]].

== Сюжет ==
Чарлі взяли на роботу в крамницю лихваря. Помічнику господаря новий працівник абсолютно не подобається, і між ними відбувається сварка. Після купи витівок Чарлі звільняють, але дають йому другий шанс. Він приймає годинники в заставу.

== У ролях ==
* [[Чарлі Чаплін]] — ''службовець в крамниці''
* [[Генрі Бергман]] — ''лихвар''
* [[Една Первіенс]] — ''його дочка''
* [[Джон Ренд]] — ''другий працівник ''
* [[Альберт Остін]] — ''клієнт з годинником ''
* [[Ерік Кемпбелл]] — ''грабіжник''
* [[Джеймс Келлі]] — ''прохожий / жінка з акваріумом ''
* [[Френк Коулмен]] — ''поліцейський''

== Посилання ==
* {{imdb title|0007162|Позикова каса}}
* {{Internet Archive film|CC_1916_10_02_ThePawnshop}}
{{Бібліоінформація}}
{{USA-film-stub}}
{{Чарлі Чаплін}}
[[Категорія:Фільми США 1916]]
[[Категорія:Короткометражні фільми США]]
[[Категорія:Чорно-білі фільми]]
[[Категорія:Фільми Чарлі Чапліна]]
[[Категорія:Фільми англійською мовою]]
[[Категорія:Кінокомедії США]]
[[Категорія:Німі фільми США]]
[[Категорія:Фільми в суспільному надбанні]]

title: англ. The Pawnshop

Жанр: короткометражка, комедія

Режисер: Чарльз Чаплін

Продюсер: Чарльз Чаплін, Генрі П. Колфілд

Сценарист: Вінсент Брайан, Чарльз Чаплін, Маверік Террелл

У головних · ролях: Чарльз Чаплін Една Первіенс

Оператор: Роланд Тотеро

Композитор: Майкл Мортілла

Монтаж: Чарльз Чаплін

Кінокомпанія: Lone Star Corporation

Дистриб'ютор: Mutual Film

Мова: англійська


text:
# Регіональна політика
Регіона́льна полі́тика — сфера діяльності держави, або регіональної (місцевої) влади, щодо управління економічним, соціальним і політичним розвитком країни в просторовому (регіональному) аспекті, тобто пов'язана з взаємовідносинами між державою і регіонами, а також регіонів між собою. Є складовою частиною національної стратегії соціально-економічного розвитку. В орбіту регіональної політики включаються такі напрямки:
- співвідношення і взаємодія рушійних сил регіонального розвитку (державний, кооперативний, приватний сектори національної економіки; внутрішні і зовнішні фактори і засоби;
- співвідношення національного (загальнодержавного) і регіонального аспектів розвитку, центрального і регіонального рівнів управління економікою (рівень регіональної автономії, ступінь централізації планування і управління);
- ставлення до завдання підйому економіки відсталих районів, освоєння нових районів і ресурсів;
- ставлення до національно-етнічних питань (в умовах багатонаціональної держави);
- регіональні аспекти демографічної політики, політики урбанізації, державної політики тощо.

З регіональною політикою тісно пов'язані регіональне планування і програмування. За своєю структурою регіональна політика може бути поділена на окремі складові: економічну, промислову, соціальну, житлову, демографічну, екологічну, науково-технічну та ін. Основні соціально-економічні аспекти в регіональній політиці пов'язані з територіальним поділом праці, формуванням народногосподарських комплексів, економічним районуванням і загальнодержавним плануванням (програмуванням) соціально-економічного розвитку і розміщення продуктивних сил.

title: Регіональна політика

wikitext:
'''Регіона́льна полі́тика''' — сфера діяльності [[Держава|держави]], або регіональної (місцевої) влади, щодо управління економічним, соціальним і політичним розвитком країни в просторовому (регіональному) аспекті, тобто пов'язана з взаємовідносинами між [[держава|державою]] і [[регіон]]ами, а також регіонів між собою. Є складовою частиною національної стратегії соціально-економічного розвитку. В орбіту регіональної політики включаються такі напрямки:
* співвідношення і взаємодія рушійних сил регіонального розвитку (державний, кооперативний, приватний сектори [[національна економіка|національної економіки]]; внутрішні і зовнішні фактори і засоби;
* співвідношення національного (загальнодержавного) і регіонального аспектів розвитку, центрального і регіонального рівнів управління економікою (рівень регіональної [[автономія|автономії]], ступінь централізації планування і управління);
* ставлення до завдання підйому економіки відсталих районів, освоєння нових районів і ресурсів;
* ставлення до національно-етнічних питань (в умовах багатонаціональної держави);
* регіональні аспекти [[демографічна політика|демографічної політики]], політики [[урбанізація|урбанізації]], [[державна політика|державної політики]] тощо.

З регіональною політикою тісно пов'язані [[регіональне планування]] і програмування. За своєю структурою регіональна політика може бути поділена на окремі складові: економічну, промислову, соціальну, житлову, демографічну, екологічну, науково-технічну та ін. Основні соціально-економічні аспекти в регіональній політиці пов'язані з [[Територіальний поділ праці|територіальним поділом праці]], формуванням [[народногосподарський комплекс|народногосподарських комплексів]], [[економічне районування|економічним районуванням]] і загальнодержавним плануванням (програмуванням) [[соціально-економічний розвиток|соціально-економічного розвитку]] і розміщення [[продуктивні сили|продуктивних сил]].

== Література ==
* ''Є. Макаренко''. Регіональна інформаційна політика // [[Українська дипломатична енциклопедія]]: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.:Знання України, 2004 — Т.2 — 812с. ISBN 966-316-045-4
* ''Л. Нагорна''. Регіональна політика // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.629 ISBN 978-966-611-818-2
* Регіональна політика України / за ред. Н. Г. Курдюкової. — К.: Наукова думка, 1995.
* ''Стеченко Д. М.'' Розміщення продуктивних сил і регіоналістика: Підручник. — К.: Вікар, 2006. — 396 с.
* ''Топчієв О. Г.'' Основи суспільної географії. — Одеса: Астропринт, 2001.
* ''[[Шаблій Олег Іванович|Шаблій О. І.]]'' Основи загальної суспільної географії. — Львів, 2003.

[[Категорія:Регіональна економіка]]
[[Категорія:Регіональна політика|*]]


text:
# Code::Blocks
Code::Blocks — вільне багатоплатформне середовище розробки програмного забезпечення. Code::Blocks написане на C++ і використовує бібліотеку wxWidgets. Маючи відкриту архітектуру, може маштабуватись за рахунок додаткових модулів. Підтримує мови програмування С, С++, D та Fortran.

## Можливості

### Можливості компіляції
- Підтримка багатьох компіляторів
  - MinGW / GCC C/C++
  - Digital Mars C/C++
  - Digital Mars D (з деякими обмеженнями)
  - SDCC (Small device C compiler)
  - Microsoft Visual C++ Toolkit 2003
  - Microsoft Visual C++ Express 2005 (з обмеженнями)
  - Borland C++ 5.5
  - Watcom
  - Intel C++ compiler
  - GNU Fortran
  - GNU ARM
  - GNU GDC

- Багатопрофільні проєкти
- Підтримка робочих поверхонь
- Імпорт проєктів Dev-C++
- Імпорт проєктів і робочих поверхонь Microsoft Visual Studio

### Можливості інтерфейсу
- Підсвічування синтаксису
- Згортання блоків коду
- Автодоповнення коду
- Браузер класів
- Скриптовий двигун Squirrel
- Планувальник на кілька користувачів
- Підтримка плагінів Devpack (від Dev-C++)
- Плагін wxSmith (RAD інструмент для wxWidgets)

## Дивись також
- Anjuta
- CodeLite
- HaiQ для Qt
- QDevelop
- Scintilla
- SciTE
- wxWidgets

title: Code::Blocks

wikitext:
{{картка програми
| name = Code::Blocks
| logo = [[Файл:Codeblocks logo.png|50px]]
| screenshot = [[Файл:Code blocks 16.01.png|250px|]]
| caption = Code::Blocks 16.01
| developer = [http://www.codeblocks.org/ The Code::Blocks team]
| latest release version = 20.03-r11983
| latest release date    = {{Start date and age|2020|03|29}}
| latest preview version = 20.03-r13107
| latest preview date    = {{Start date and age|2022|12|10}}
| operating_system = [[Кросплатформенне програмне забезпечення]]
| programming language   = [[C++]]
| status                 = активно розробляється
| genre                  = [[Середовище розробки програмного забезпечення]]
| license = [[GNU General Public License|GNU GPLv3]]
| ukrainian              = готується[https://translations.launchpad.net/codeblocks]
| website = {{url|http://www.codeblocks.org}}
}}
'''Code::Blocks''' — вільне багатоплатформне середовище розробки програмного забезпечення. Code::Blocks написане на [[C++]] і використовує [[програмна бібліотека|бібліотеку]] [[wxWidgets]]. Маючи відкриту архітектуру, може маштабуватись за рахунок додаткових модулів. Підтримує мови програмування [[C (мова програмування)|С]], [[С++]], [[D (мова програмування)|D]] та [[Fortran]].

== Можливості ==

=== Можливості компіляції ===

* Підтримка багатьох компіляторів
** [[MinGW]] / [[GNU Compiler Collection|GCC]] C/C++
** [[Digital Mars]] C/C++
** [[Digital Mars]] D (з деякими обмеженнями)
** [[Small Device C Compiler|SDCC]] (Small device C compiler)
** [[Visual C++|Microsoft Visual C++ Toolkit 2003]]
** [[Visual C++|Microsoft Visual C++ Express 2005]] (з обмеженнями)
** [[Borland]] C++ 5.5
** [[Open Watcom|Watcom]]
** [[Intel C++ compiler]]
** GNU Fortran
** GNU ARM
** GNU GDC

* Багатопрофільні проєкти
* Підтримка робочих поверхонь
* Імпорт проєктів [[Dev-C++]]
* Імпорт проєктів і робочих поверхонь Microsoft Visual Studio

=== Можливості інтерфейсу ===

* [[Підсвічування синтаксису]]
* [[Згортання блоків коду]]
* [[Автодоповнення коду]]
* [[Браузер класів]]
* Скриптовий двигун [[Squirrel]]
* Планувальник на кілька користувачів
* Підтримка плагінів Devpack (від [[Dev-C++]])
* Плагін wxSmith ([[RAD]] інструмент для [[wxWidgets]])

== Посилання ==
* {{Official|http://www.codeblocks.org/}}
* [https://web.archive.org/web/20081110235646/http://developer.berlios.de/projects/codeblocks Сайт проєкту BerliOS] нічні білди та доступ через [[Subversion]]
* [http://freshmeat.net/projects/codeblocks/ Code::Blocks] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080723224322/http://freshmeat.net/projects/codeblocks/ |date=23 липня 2008 }} на [[Freshmeat]]

== Дивись також ==
* [[Anjuta]]
* [[CodeLite]]
* [[HaiQ]] для [[Qt]]
* [[QDevelop]]
* [[Scintilla]]
* [[SciTE]]
* [[wxWidgets]]

== Примітки ==
{{reflist}}

{{IDE}}
{{Linux-soft}}

[[Категорія:Вільні інтегровані середовища розробки]]
[[Категорія:Вільне програмне забезпечення на C++]]
[[Категорія:Багатоплатформне вільне програмне забезпечення]]
[[Категорія:Програмне забезпечення, що використовує ліцензію GNU GPL]]

title: Code::Blocks

Розробник: The Code::Blocks team

Операційна система: Кросплатформенне програмне забезпечення

GNU фреймворк: wxWidgets

Українська мова: готується

Стан розробки: активно розробляється

Ліцензія: GNU GPLv3

Онлайн-документація: codeblocks.org/docs/manual_codeblocks_en.pdf(англ.) · codeblocks.org/docs/manual_codeblocks_en.chm(англ.) · codeblocks.org/docs/main_codeblocks_en.html(англ.) · codeblocks.org/docs/manual_codeblocks_fr.pdf(фр.) · codeblocks.org/docs/manual_codeblocks_fr.chm(фр.) · codeblocks.org/docs/main_codeblocks_fr.html(фр.)