text:
# Кримськотатарська абетка
Кримськотата́рська абе́тка (крим. Qırımtatar elifbesi) — система символів, що їх використовують для запису кримськотатарської мови. Сьогодні поширеними є два варіанти абетки — латинська та кирилична.
Історично для запису кримської мови переважно використовували арабицю (за винятком християн вірменської церкви, які використовували вірменські літери, та караїмів і кримчаків, що писали гебрейським письмом). Перехід на латинку відбувався двічі: 1928 року кримськотатарську мову було переведено на яналіф (на зміну арабиці), а 1997 (неофіційно 1992) — на абетку на основі турецької латиниці (на зміну кирилиці). Кирилицю було пристосовано 1938 року на основі російської абетки.
Станом на 2015 рік на території Криму для державної кримськотатарської мови офіційно використовується кирилиця, оскільки Росія, яка окупувала Крим, фактично забороняє використання латиниці. Управління з питань освіти Меджлісу кримськотатарського народу досліджує можливості переходу на латиницю в таких умовах.

## Історія

### Арабиця
Початково кримські татари використовували арабську графіку. Нею написано всі пам'ятки періоду «середньокримської мови», тобто пам'ятки XVI століття - початку XX століття. Для цього використовували класичні та трохи модифіковані арабські літери:
| Ізольована | Кінцева | Серединна | Початкова | Назва                        | Сучасна латиниця    |
| ---------- | ------- | --------- | --------- | ---------------------------- | ------------------- |
| ﺍ          | ﺎ       | —         | —         | elif                         | a, â                |
| ﺀ          | —       | —         | —         | hemze                        | -                   |
| ﺏ          | ﺐ       | ﺒ         | ﺑ         | be                           | b, p (в кінці слів) |
| ﭖ          | ﭗ       | ﭙ         | ﭘ         | pe                           | p                   |
| ﺕ          | ﺖ       | ﺘ         | ﺗ         | te                           | t                   |
| ﺙ          | ﺚ       | ﺜ         | ﺛ         | se                           | s                   |
| ﺝ          | ﺞ       | ﺠ         | ﺟ         | cim                          | c                   |
| ﭺ          | ﭻ       | ﭽ         | ﭼ         | çim                          | ç                   |
| ﺡ          | ﺢ       | ﺤ         | ﺣ         | ha                           | -                   |
| ﺥ          | ﺦ       | ﺨ         | ﺧ         | hı                           | h                   |
| ﺩ          | ﺪ       | —         | —         | dal                          | d                   |
| ﺫ          | ﺬ       | —         | —         | zel                          | z                   |
| ﺭ          | ﺮ       | —         | —         | re                           | r                   |
| ﺯ          | ﺰ       | —         | —         | ze                           | z                   |
| ﮊ          | ﮋ       | —         | —         | je                           | j                   |
| ﺱ          | ﺲ       | ﺴ         | ﺳ         | sin                          | s                   |
| ﺵ          | ﺶ       | ﺸ         | ﺷ         | şin                          | ş                   |
| ﺹ          | ﺺ       | ﺼ         | ﺻ         | sad                          | s                   |
| ﺽ          | ﺾ       | ﻀ         | ﺿ         | dad                          | d, z                |
| ﻁ          | ﻂ       | ﻄ         | ﻃ         | tı                           | t                   |
| ﻅ          | ﻆ       | ﻈ         | ﻇ         | zı                           | z                   |
| ﻉ          | ﻊ       | ﻌ         | ﻋ         | ayn                          | -                   |
| ﻍ          | ﻎ       | ﻐ         | ﻏ         | ğayn                         | ğ                   |
| ﻑ          | ﻒ       | ﻔ         | ﻓ         | fe                           | f                   |
| ﻕ          | ﻖ       | ﻘ         | ﻗ         | qaf                          | q                   |
| ﻙ          | ﻚ       | ﻜ         | ﻛ         | kef (kef-i arabiy)           | k (g, ñ)1           |
| ﮒ          | ﮓ       | ﮕ         | ﮔ         | gef (kef-i farsiy)           | g                   |
| ﯓ          | ﯔ       | ﯖ         | ﯕ         | nef (kef-i nuniy, sağır kef) | ñ                   |
| ﻝ          | ﻞ       | ﻠ         | ﻟ         | lâm                          | l                   |
| ﻡ          | ﻢ       | ﻤ         | ﻣ         | mim                          | m                   |
| ﻥ          | ﻦ       | ﻨ         | ﻧ         | nun                          | n                   |
| ﻭ          | ﻮ       | —         | —         | vav                          | v, o, ö, u, ü       |
| ﻩ          | ﻪ       | ﻬ         | ﻫ         | he                           | -, e, a             |
| ﻻ          | ﻼ       | —         | —         | lâm-elif                     | la, lâ              |
| ﻯ          | ﻰ       | ﻴ         | ﻳ         | ye                           | y, ı, i             |

1 — досить часто літеру ﻙ (kef) використовували також замість ﮒ і ﯓ.
Арабське письмо було в ужитку аж до 1928 року, коли його замінили першою латинською абеткою.

### Перша латиниця
Вперше кримськотатарську мову було переведено на латинське письмо 1928 року під час хвилі «латинізації» мов СРСР. В основу тодішньої абетки було взято яналіф — «нову тюркську абетку», яку було розроблено для всесоюзного переходу тюркських мов СРСР із арабиці на латиницю. Перша латинка мала низку відмінностей від сучасної латиниці, зокрема наявність Ƣ ƣ, N̡ ᶇ, Ɵ ө, X x, Ƶ ƶ, I i, Ь ь (на відміну від сучасних İ i та I ı) та відсутність Â â, Ğ ğ, I ı, İ i, Ñ ñ, Ö ö, Ü ü.
| Латиниця 1928 | Латиниця 1992 | Латиниця 1928 | Латиниця 1992 | Латиниця 1928 | Латиниця 1992 |
| ------------- | ------------- | ------------- | ------------- | ------------- | ------------- |
| A a           | a             | Ь ь           | ı             | R r           | r             |
| B ʙ           | b             | K k           | k             | S s           | s             |
| C c           | ç             | Q q           | q             | Ş ş           | ş             |
| Ç ç           | c             | Ƣ ƣ           | ğ             | T t           | t             |
| D d           | d             | L l           | l             | U u           | u             |
| E e           | e             | M m           | m             | Y y           | ü             |
| F f           | f             | N n           | n             | V v           | v             |
| G g           | g             | Ꞑ ꞑ           | ñ             | X x           | h             |
| H h           | h             | O o           | o             | Z z           | z             |
| I i           | i             | Ɵ ө           | ö             | Ƶ ƶ           | j             |
| J j           | y             | P p           | p             |               |               |

1938 року латиницю замінено кириличною абеткою на основі російської.

## Сучасність

### Кирилиця
Кримськотатарська кирилиця, що з 1938 по 1997 була єдиною офіційною абеткою кримської мови, не містить жодної літери, відмінної від російської абетки. Щоправда, існує чотири диграфи, прирівняні до окремих літер: дж, гъ, къ та нъ.
| Кирилиця | Латиниця | Коментарі                                                   |
| -------- | -------- | ----------------------------------------------------------- |
| А а      | A a      |                                                             |
| Б б      | B b      |                                                             |
| В в      | V v      |                                                             |
| Г г      | G g      |                                                             |
| Гъ гъ    | Ğ ğ      |                                                             |
| Д д      | D d      |                                                             |
| Е е      | E e      | після приголосної                                           |
| Е е      | Ye ye    | на початку слова, після голосної або ь                      |
| Ё ё      | Ö ö      | після приголосної                                           |
| Ё ё      | Yö yö    | на початку слова у «м'яких» словах                          |
| Ё ё      | Yo yo    | на початку слова у «твердих» словах; після голосної, ь чи ъ |
| Ж ж      | J j      |                                                             |
| З з      | Z z      |                                                             |
| И и      | İ i      |                                                             |
| Й й      | Y y      |                                                             |
| К к      | K k      |                                                             |
| Къ къ    | Q q      |                                                             |
| Л л      | L l      |                                                             |
| М м      | M m      |                                                             |
| Н н      | N n      |                                                             |
| Нъ нъ    | Ñ ñ      |                                                             |
| О о      | Ö ö      | якщо о — перша голосна у «м'якому» слові                    |
| О о      | O o      | в інших випадках                                            |
| П п      | P p      |                                                             |
| Р р      | R r      |                                                             |
| С с      | S s      |                                                             |
| Т т      | T t      |                                                             |
| У у      | Ü ü      | якщо у — перша голосна у «м'якому» слові                    |
| У у      | U u      | в інших випадках                                            |
| Ф ф      | F f      |                                                             |
| Х х      | H h      |                                                             |
| Ц ц      | Ts ts    |                                                             |
| Ч ч      | Ç ç      |                                                             |
| Дж дж    | C c      |                                                             |
| Ш ш      | Ş ş      |                                                             |
| Щ щ      | Şç şç    |                                                             |
| ъ        | —        | в кирилиці не позначає окремої літери                       |
| Ы ы      | I ı      |                                                             |
| ь        | —        | м'якість не передають                                       |
| Э э      | E e      |                                                             |
| Ю ю      | Ü ü      | після приголосної                                           |
| Ю ю      | Yü yü    | на початку слова, після голосної або ь у «м'яких» словах    |
| Ю ю      | Yu yu    | на початку слова, після голосної або ь у «твердих» словах   |
| Я я      | Â â      | після приголосної                                           |
| Я я      | Ya ya    | на початку слова, після голосної або ь                      |

### Друга латиниця
У 1990-х роках почався поступовий перехід кримської мови на нову латинську абетку, в основі якої лежав турецький алфавіт.
У 1992 році на першій сесії другого курултаю кримськотатарського народу було прийнято рішення про переведення алфавіту на латинську графіку. Для вироблення алфавіту було створено спеціальну комісію. Результат її діяльності було затверджено на другій сесії другого курултаю 31 липня 1993 року. 9 квітня 1997 року Верховна Рада АР Крим своєю постановою ухвалила це рішення курултаю. При цьому обговорювався поступовий перехід із кирилиці на латиницю в період до 1 вересня 2002 року. Однак фактично перехід на новий алфавіт у регульованих державою сферах використання не відбувся. 2021 року цей варіант латинської абетки затвердив у Концепції розвитку кримськотатарської мови Кабінет Міністрів України.
22 вересня 2021 року Уряд України ухвалив постанову «Про затвердження алфавіту кримськотатарської мови на основі латинської графіки», якою затвердив алфавіт кримськотатарської мови на основі латинської графіки та зобов'язав органи влади та місцевого самоврядування, Меджліс кримськотатарського народу вжити заходів до переведення освітнього процесу, що здійснюється кримськотатарською мовою, в тому числі підручників, методичних матеріалів тощо, на алфавіт кримськотатарської мови на основі латинської графіки до 1 вересня 2025 р., а також стимулювання застосування алфавіту кримськотатарської мови на основі латинської графіки в інших сферах функціонування мови. Водночас в окупованому Криму єдиною дозволеною графікою для кримськотатарської є кирилиця, відповідно до російського Закону про єдину графічну основу.
Відмінними рисами кримської абетки порівняно з турецькою є літери Q та Ñ. Літера Â â не входить до абетки, оскільки вважається не окремою літерою, а лише «м'яким» різновидом A.
| A a | B b | C c | Ç ç | D d | E e | F f | G g |
| Ğ ğ | H h | I ı | İ i | J j | K k | L l | M m |
| N n | Ñ ñ | O o | Ö ö | P p | Q q | R r | S s |
| Ş ş | T t | U u | Ü ü | V v | Y y | Z z |     |

## Таблиця відповідності абеток
Джерела:
| Латиниця (з 1992) | Кирилиця | Латиниця (1928—1938) | Арабиця    | МФА                   |
| ----------------- | -------- | -------------------- | ---------- | --------------------- |
| А а               | А а      | A a                  | ﻩ ,ا ,آ    | /a/                   |
| B b               | Б б      | B в                  | ب          | /b/                   |
| C c               | Дж дж    | Ç ç                  | ﺝ          | /ʤ/                   |
| Ç ç               | Ч ч      | C c                  | چ          | /ʧ/                   |
| D d               | Д д      | D d                  | ﺽ ,د       | /d/                   |
| E e               | Е е, Э э | E e                  | ا ,ﻩ, -    | /e/                   |
| F f               | Ф ф      | F f                  | ﻑ          | /f/, /ɸ/              |
| G g               | Г г      | G g                  | گ          | /g/                   |
| Ğ ğ               | Гъ гъ    | Ƣ ƣ                  | ﻍ          | /ʁ/                   |
| H h               | Х х      | X x                  | ﺥ          | /x/                   |
| I ı               | Ы ы      | Ь ь                  | اي ,ي, —   | /ɯ/                   |
| İ i               | И и      | I i                  | اي ,ي, —   | /i/, /ɨ/              |
| J j               | Ж ж      | Ƶ ƶ                  | ژ          | /ʐ/                   |
| K k               | К к      | K k                  | ك          | /k/                   |
| L l               | Л л      | L l                  | ل          | /l/                   |
| M m               | М м      | M m                  | م          | /m/                   |
| N n               | Н н      | N n                  | ن          | /n/                   |
| Ñ ñ               | Нъ нъ    | Ꞑ ꞑ                  | ڭ          | /ŋ/                   |
| O o               | О о      | O o                  | او ,و      | /o/                   |
| Ö ö               | ё, о     | Ɵ ɵ                  | او ,و      | /ø/, /ʲo/             |
| P p               | П п      | P p                  | پ          | /p/                   |
| Q q               | Къ къ    | Q q                  | ق          | /q/                   |
| R r               | Р р      | R r                  | ﺭ          | /r/                   |
| S s               | С с      | S s                  | ﺹ ,ﺱ       | /s/                   |
| Ş ş               | Ш ш      | Ş ş                  | ش          | /ʃ/                   |
| T t               | Т т      | T t                  | ﻁ ,ت       | /t/                   |
| U u               | У у      | U u                  | او ,و      | /u/                   |
| Ü ü               | ю, у     | Y y                  | او ,و      | /y/, /ʲu/             |
| V v               | В в      | V v                  | و          | /v/, /w/              |
| Y y               | Й й      | J j                  | ي          | /j/                   |
| Z z               | З з      | Z z                  | ﻅ ,ﺽ ,ﺬ ,ز | /z/                   |
| â                 | Я я      | 'a                   | يا         | /ʲa/                  |
| ö, yo, yö         | Ё ё      | ɵ, jo, jɵ            | او,يو,و    | /jo/, /jø/, /ø/, /ʲo/ |
| ts                | Ц ц      | ts                   | تس         | /ʦ/                   |
| şç                | Щ щ      | şc                   | شچ         | /ɕ/                   |
| -                 | Ь ь      | -                    | -          | -                     |
| -                 | Ъ ъ      | -                    | -          | -                     |
| e                 | Э э      | e                    | ﻩ, -       | /e/                   |
| ü, yu, yü         | Ю ю      | y, ju, jy            | او,يو,و    | /y/, /jy/, /ju/, /ʲu/ |
| â, ya             | Я я      | 'a, ja               | يا ,ا      | /ja/                  |
| -                 | -        | H h                  | ﺡ ,ﻩ       | /ħ/                   |
| -                 | -        | -                    | ﻉ          | /ʕ/                   |

Фонеми, позначувані літерами c, ç, l, ş, мають позиційні варіанти. Поруч із голосними заднього ряду (a, ı, o, u) вони вимовляються твердіше: [dʐ], [tʂ], [ɫ], [ʂ], а поруч із голосними переднього ряду (e, i, ö, ü) — м'якше: [ʤ], [ʧ], [l], [ʃ].

### Приклад різних правописів
Статя 1 Загальної декларації прав людини:
| Кирилиця                                                                                | Латиниця                                                                                | Українською                                                                                |
| -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| Бутюн инсанлар сербестлик, менлик ве укъукъларда мусавий олып дюньягъа келелер. Олар акъыл ве видждан саибидирлер ве бири-бирилеринен къардашчасына мунасебетте булунмалыдырлар. | Bütün insanlar serbestlik, menlik ve uquqlarda musaviy olıp dünyağa keleler. Olar aqıl ve vicdan saibidirler ve biri-birilerinen qardaşçasına munasebette bulunmalıdırlar.    | Всі люди народжуються вільними і рівними у своїй гідності та правах. Вони наділені розумом і совістю і повинні діяти у відношенні один до одного в дусі братерства.         |
| Класична арабиця (до 1921)                                                                                | Реформована арабиця (1924)                                                                                | Перша латиниця (1928)                                                                                |
| بتون انسانلار سربست‌لك، من‌لك و حقوقلردا مساوی اولب دنیاغا کله‌لر. اولار عقل و وجدان صاحب‌درلر و بری-بریلرینن قارداشچاسنا مناسبت‌ده بولونمالی‌درلار.                                   | بۇتۇن اینسانلار سه‌ربه‌ست‌لیك، مه‌نلیك ۋه حۇقۇقلاردا مۇساۋی اولیپ دۇنیاغا که‌له‌له‌ر. اولار عقیل ۋه ۋیجدان صاحیب‌دیرله‌ر ۋه بیری-بیریله‌رینه‌ن قارداشچاسینا مۇناسه‌به‌تته بۇلونمالی‌دیرلار. | Bytyn insanlar serbestlik, menlik, ve uquqlarda musaviy olьp dynjaƣa keleler. Olar aqьl ve viçdan saibidirler ve biri-birilerinen qardaşcasьna munasebette bulunmalьdьrlar. |

## Фонетика
- Вимова літер a, b, d, f, h, m, n, o, p, r, s, t, u, v, z суттєво не відрізняється від вимови українських а, б, д, ф, х, м, н, о, п, р, с, т, у, в, з.
- с читається як дж у слові джміль (а також крим. Hacibey → Хаджибей).
- ç приблизно як українське ч.
- e як е (на початку слова) і як є всередині та наприкінці слова.
- g як пом'якшене українське ґ.
- ğ приблизно як українське г (дзвінке [х]).
- ı неогублене [у] (приблизно як закарпатське [ы]).
- i щось середнє між українськими и та і.
- j як українське ж.
- k як м’яке українське к.
- l може позначати й тверде л, і м’яке ль.
- ñ на кшталт англійського ng у слові sing.
- ö як німецьке ö (огублене [е]).
- q залежить від діалекту; вимовляється як [к], тільки язик торкається не м'якого піднебіння, а язичка.
- ş приблизно як українське ш.
- ü як німецьке ü (огублене [і]).
- y як українське й.

Особливості:
- випадання початкового та кінцевого «х» — ава замість хава (повітря), саба замість сабах (ранок) (а також зазвичай, нерідко (Х)Аджимушкай, (Х)Аджибей…)
- елізія вузького голосного на початку або всередині складу — (і)ляч (ліки (в однині)), (у)ста (майстер), (к(і)рерим (я ввійду)
- форми родового відмінка займенника 1-ї особи однини та множини menim/меним і bizim/бизим (замість menin/менин та bizin/бизин)
- заперечна форма майбутнього часу 1-ї особи однини на -мам/-мем — язмам (я не напишу)

| МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА      | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА | МФА      | МФА | МФА |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | -------- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | -------- | --- | --- |
| а   | b   | c   | ç   | d   | e   | f   | g   | ğ   | h   | ı   | i        | j   | k   | l   | m   | n   | ñ   | o   | ö   | p   | q   | r   | s   | ş   | t   | u   | ü   | v        | y   | z   |
| [a] | [b] | [ʤ] | [ʧ] | [d] | [e] | [f] | [g] | [ɣ] | [x] | [ɯ] | [i], [ɪ] | [ʒ] | [k] | [l] | [m] | [n] | [ŋ] | [o] | [ø] | [p] | [q] | [r] | [s] | [ʃ] | [t] | [u] | [y] | [v], [w] | [j] | [z] |

## Розкладка
Спеціальної розкладки клавіатури для кримської мови в ОС Windows наразі не існує. Найбільш оптимальним її замінником є турецька розкладка. Її недоліками є відсутність літер Ñ та Â.
Linux-дистрибутиви мають кримськотатарський варіант, який базується на турецькій розкладці і включає в себе літери Ñ та Â. Для встановлення розкладки необхідно обрати українську клавіатуру і варіант «Кримськотатарська (Турецька Q)», «Кримськотатарська (Турецька Alt-Q)» або «Кримськотатарська (Турецька F)».
|  |  |  |  |

title: Кримськотатарська абетка

wikitext:
'''Кримськотата́рська абе́тка''' ({{lang-crh|Qırımtatar elifbesi}}) — система символів, що їх використовують для запису [[кримськотатарська мова|кримськотатарської мови]]. Сьогодні поширеними є два варіанти абетки — [[латинка|латинська]] та [[кирилиця|кирилична]].

Історично для запису кримської мови переважно використовували [[арабиця|арабицю]] (за винятком християн вірменської церкви, які використовували [[Вірменська абетка|вірменські літери]], та [[караїми|караїмів]] і [[кримчаки|кримчаків]], що писали [[Гебрейська абетка|гебрейським письмом]]). Перехід на латинку відбувався двічі: 1928 року кримськотатарську мову було переведено на [[яналіф]] (на зміну арабиці), а 1997 (неофіційно 1992) — на абетку на основі турецької латиниці (на зміну кирилиці). Кирилицю було пристосовано 1938 року на основі російської абетки.

Станом на 2015 рік на території Криму для державної кримськотатарської мови офіційно використовується кирилиця, оскільки [[Росія]], яка [[Анексія Криму Росією (2014)|окупувала Крим]], фактично [[Закон про єдину графічну основу|забороняє використання латиниці]]. Управління з питань освіти [[Меджліс кримськотатарського народу|Меджлісу кримськотатарського народу]] досліджує можливості переходу на латиницю в таких умовах<ref>{{Cite web |url=http://ru.krymr.com/content/article/26784369.html |title=Крим. Реалії: Чи перейде кримськотатарська мова на латинську графіку? |accessdate=16 січня 2017 |archive-date=4 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304112725/http://ru.krymr.com/content/article/26784369.html }}</ref>.

==Історія==
===Арабиця===
[[Файл:Crimean Tatar language.JPG|thumb|300px|Мітинг на честь «річниці визволення Криму», [[1924]] р. На транспаранті унизу надпис кримськотатарською мовою з використанням арабської абетки]]
Початково [[кримські татари]] використовували [[арабське письмо|арабську графіку]]. Нею написано всі пам'ятки періоду «середньокримської мови»<ref>[http://www.nbuv.gov.ua/Articles/kultnar/knp200014/knp14_31.doc Меметов И. Периодизация истории развития крымскотатарского литературного языка]{{Недоступне посилання|date=липень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}{{ref-ru}}</ref>, тобто пам'ятки [[XVI]] століття - [[XVIII|початку XX]] століття. Для цього використовували класичні та трохи модифіковані арабські літери:

{| class="wikitable"
|-
! Ізольована
! Кінцева
! Серединна
! Початкова
! Назва
! Сучасна
латиниця
|- align="center"
| ﺍ||ﺎ||colspan="2"|—
| [[Аліф|elif]] || a, â
|- align="center"
| ﺀ||colspan="3"|—
| [[Гамза|hemze]] || -
|- align="center"
| ﺏ||ﺐ||ﺒ||ﺑ
| [[Ба (літера)|be]] || b, p ''(в кінці слів)''
|- align="center"
|ﭖ||ﭗ||ﭙ||ﭘ
| [[Пе (перська літера)|pe]] || p
|- align="center"
|ﺕ||ﺖ||ﺘ||ﺗ
| [[Та (третя літера арабської абетки)|te]] || t
|- align="center"
|ﺙ||ﺚ||ﺜ||ﺛ
| [[Са|se]] || s
|- align="center"
|ﺝ||ﺞ||ﺠ||ﺟ
| [[Джим|cim]] || c
|- align="center"
|ﭺ||ﭻ||ﭽ||ﭼ
| [[Че (перська літера)|çim]] || ç
|- align="center"
|ﺡ||ﺢ||ﺤ||ﺣ
| [[Ха (шоста літера арабської абетки)|ha]] || -
|- align="center"
|ﺥ||ﺦ||ﺨ||ﺧ
| [[Ха (сьома літера арабської абетки)|hı]] || h
|- align="center"
|ﺩ||ﺪ||colspan="2"|—
| [[Даль (літера)|dal]] || d
|- align="center"
|ﺫ||ﺬ||colspan="2"|—
| [[Заль|zel]] || z
|- align="center"
|ﺭ||ﺮ||colspan="2"|—
| [[Ра (літера)|re]] || r
|- align="center"
|ﺯ||ﺰ||colspan="2"|—
| [[Зайн (арабська літера)|ze]] || z
|- align="center"
|ﮊ||ﮋ||colspan="2"|—
| [[Же (перська літера)|je]] || j
|- align="center"
|ﺱ||ﺲ||ﺴ||ﺳ
| [[Сін (арабська літера)|sin]] || s
|- align="center"
|ﺵ||ﺶ||ﺸ||ﺷ
| [[Шин (арабська літера)|şin]] || ş
|- align="center"
|ﺹ||ﺺ||ﺼ||ﺻ
| [[Сад (літера)|sad]] || s
|- align="center"
|ﺽ||ﺾ||ﻀ||ﺿ
| [[Дад|dad]] || d, z
|- align="center"
|ﻁ||ﻂ||ﻄ||ﻃ
| [[Та (шістнадцята літера арабської абетки)|tı]] || t
|- align="center"
|ﻅ||ﻆ||ﻈ||ﻇ
| [[За|zı]] || z
|- align="center"
|ﻉ||ﻊ||ﻌ||ﻋ
| [[Айн (арабська літера)|ayn]] || -
|- align="center"
|ﻍ||ﻎ||ﻐ||ﻏ
| [[Гайн (літера)|ğayn]] || ğ
|- align="center"
|ﻑ||ﻒ||ﻔ||ﻓ
| [[Фа (літера)|fe]] || f
|- align="center"
|ﻕ||ﻖ||ﻘ||ﻗ
| [[Каф (двадцять перша літера арабської абетки)|qaf]] || q
|- align="center"
|ﻙ||ﻚ||ﻜ||ﻛ
| [[Каф (двадцять друга літера арабської абетки)|kef]]
(kef-i arabiy)|| k (g, ñ)'''1'''
|- align="center"
|ﮒ||ﮓ||ﮕ||ﮔ
| [[Ґаф|gef]]
(kef-i farsiy)|| g
|- align="center"
|ﯓ||ﯔ||ﯖ||ﯕ
| [[Неф (літера)|nef]]
(kef-i nuniy, sağır kef) || ñ
|- align="center"
|ﻝ||ﻞ||ﻠ||ﻟ
| [[Лам (літера)|lâm]] || l
|- align="center"
|ﻡ||ﻢ||ﻤ||ﻣ
| [[Мім (літера)|mim]] || m
|- align="center"
|ﻥ||ﻦ||ﻨ||ﻧ
| [[Нун (арабська літера)|nun]] || n
|- align="center"
|ﻭ||ﻮ||colspan="2"|—
| [[Вав (арабська літера)|vav]] || v, o, ö, u, ü
|- align="center"
|ﻩ||ﻪ||ﻬ||ﻫ
| [[Га (літера)|he]] || -, e, a
|- align="center"
|ﻻ||ﻼ||colspan="2"|—
| [[Лам-аліф|lâm-elif]] || la, lâ
|- align="center"
|ﻯ||ﻰ||ﻴ||ﻳ
| [[Я (арабська літера)|ye]] || y, ı, i
|}

1 — досить часто літеру ﻙ (kef) використовували також замість ﮒ і ﯓ.

Арабське письмо було в ужитку аж до [[1928]] року, коли його замінили першою латинською абеткою.

===Перша латиниця===
[[Файл:Кримський яналіф.jpg|thumb|400px|Приклад кримськотатарської латинки 1920-х років. Цитата з книги Ісаака Кая «Руководство для обучения крымско-татарскому языку по новому алфавиту» (Сімферополь, 1928). Сучасною орфографією:
 • «KÖYLİ VE SU ANASI: Bir köyli baltasını özenge tüşürgen, su kenarında oturub qayğısından ağlamağa başlağan edi. Su anası bunı işitdi, köylini acidi ve sudan altın bir balta çıkarıb „bu seniñmi?“ deb soradı.»
• «КОЙЛИ ВЕ СУ АНАСЫ: Бир койли балтасыны озенге тюшюрген, су кенарында отуруб къайгъысындан агъламагъа башлагъан эди. Су анасы буны ишитди, койлини аджиди ве судан алтын бир балта чыкарыб „бу сенинъми?“ деб сорады.»]]
Вперше кримськотатарську мову було переведено на латинське письмо 1928 року під час хвилі «[[Латинізація в СРСР|латинізації]]» мов [[СРСР]]. В основу тодішньої абетки було взято [[яналіф]] — «нову тюркську абетку», яку було розроблено для всесоюзного переходу тюркських мов СРСР із арабиці на латиницю. Перша латинка мала низку відмінностей від сучасної латиниці, зокрема наявність '''Ƣ ƣ''', '''N̡ ᶇ''', '''Ɵ ө''', '''X x''', '''Ƶ ƶ''', '''I i, Ь ь''' (на відміну від сучасних '''İ i''' та '''I ı''') та відсутність '''Â â''', '''Ğ ğ''', '''I ı''', '''İ i''', '''Ñ ñ''', '''Ö ö''', '''Ü ü'''.

{| class="wikitable"
|-
! '''Латиниця 1928'''
! '''''Латиниця 1992'''''
! '''Латиниця 1928'''
! '''''Латиниця 1992'''''
! '''Латиниця 1928'''
! '''''Латиниця 1992'''''
|-
| '''A a'''
| a
| '''Ь ь'''
| ı
| '''R r'''
| r
|-
| '''B ʙ'''
| b
| '''K k'''
| k
| '''S s'''
| s
|-
| '''C c'''
| ç
| '''Q q'''
| q
| '''Ş ş'''
| ş
|-
| '''Ç ç'''
| c
| '''Ƣ ƣ'''
| ğ
| '''T t'''
| t
|-
| '''D d'''
| d
| '''L l'''
| l
| '''U u'''
| u
|-
| '''E e'''
| e
| '''M m'''
| m
| '''Y y'''
| ü
|-
| '''F f'''
| f
| '''N n'''
| n
| '''V v'''
| v
|-
| '''G g'''
| g
| '''Ꞑ ꞑ'''
| ñ
| '''X x'''
| h
|-
| '''H h'''
| h
| '''O o'''
| o
| '''Z z'''
| z
|-
| '''I i'''
| i
| '''Ɵ ө'''
| ö
| '''Ƶ ƶ'''
| j
|-
| '''J j'''
| y
| '''P p'''
| p
|
|
|}

[[1938]] року латиницю замінено кириличною абеткою на основі [[російська абетка|російської]].

==Сучасність==
===Кирилиця===
[[File:Crimean Tatar alphabet Janalif-Cyrillic.png|thumb|250px|Таблиця відповідності між яналіфом і кирилицею для [[кримськотатарська мова|кримськотатарської мови]].]]
[[File:Crimean Tatar language on airport bus, Simferopol.JPG|thumb|300px|Напис «Ласкаво просимо до Криму!» (''Къырымгъа хош кельдинъиз!'') на перонному автобусі в Сімферополі.]]
Кримськотатарська кирилиця, що з [[1938]] по [[1997]] була єдиною офіційною абеткою кримської мови, не містить жодної літери, відмінної від російської абетки. Щоправда, існує чотири [[диграф]]и, прирівняні до окремих літер: '''дж''', '''гъ''', '''къ''' та '''нъ'''.

{| class="wikitable"
! colspan="1" | '''Кирилиця'''
! colspan="1" | '''Латиниця'''
! colspan="1" | '''Коментарі'''
|-
| '''А а''' || A a ||
|-
| '''Б б''' || B b ||
|-
| '''В в''' || V v ||
|-
| '''Г г''' || G g ||
|-
| '''Гъ гъ''' || Ğ ğ ||
|-
| '''Д д''' || D d ||
|-
|rowspan="2"| '''Е е'''
|colspan="1"| E e || після приголосної
|-
| Ye ye || на початку слова, після голосної або '''ь'''
|-
|rowspan="3"| '''Ё ё'''
|colspan="1"| Ö ö|| після приголосної
|-
| Yö yö || на початку слова у «м'яких» словах
|-
| Yo yo || на початку слова у «твердих» словах; після голосної, '''ь''' чи '''ъ'''
|-
| '''Ж ж''' || J j ||
|-
| '''З з''' || Z z ||
|-
| '''И и''' || İ i ||
|-
| '''Й й''' || Y y ||
|-
| '''К к''' || K k ||
|-
| '''Къ къ''' || Q q ||
|-
| '''Л л''' || L l ||
|-
| '''М м''' || M m ||
|-
| '''Н н''' || N n ||
|-
| '''Нъ нъ''' || Ñ ñ ||
|-
|rowspan="2"| '''О о'''
|colspan="1"| Ö ö|| якщо '''о''' — перша голосна у «м'якому» слові
|-
| O o || в інших випадках
|-
| '''П п''' || P p ||
|-
| '''Р р''' || R r ||
|-
| '''С с''' || S s ||
|-
| '''Т т''' || T t ||
|-
|rowspan="2"| '''У у'''
|colspan="1"| Ü ü|| якщо '''у''' — перша голосна у «м'якому» слові
|-
| U u || в інших випадках
|-
| '''Ф ф''' || F f ||
|-
| '''Х х''' || H h ||
|-
| '''Ц ц''' || Ts ts ||
|-
| '''Ч ч''' || Ç ç ||
|-
| '''Дж дж''' || C c ||
|-
| '''Ш ш''' || Ş ş ||
|-
| '''Щ щ''' || Şç şç ||
|-
| '''ъ''' || — || в кирилиці не позначає окремої літери
|-
| '''Ы ы''' || I ı ||
|-
| '''ь''' || — || м'якість не передають
|-
| '''Э э''' || E e ||
|-
|rowspan="3"| '''Ю ю'''
|colspan="1"| Ü ü || після приголосної
|-
| Yü yü || на початку слова, після голосної або '''ь''' у «м'яких» словах
|-
| Yu yu || на початку слова, після голосної або '''ь''' у «твердих» словах
|-
|rowspan="2"| '''Я я'''
|colspan="1"| Â â|| після приголосної
|-
| Ya ya || на початку слова, після голосної або '''ь'''
|-
|}

===Друга латиниця===
[[File:Bağçasaray Devlet Tarihiy-Medeniy Qoruması.jpg|thumb|300px|Кримськотатарська латинка на табличці при вході в [[Ханський палац (Бахчисарай)|Ханський палац]] в Бахчисараї.]]
У [[1990-ті|1990-х]] роках почався поступовий перехід кримської мови на нову латинську абетку, в основі якої лежав [[турецький алфавіт]].

У 1992 році на першій сесії [[II Курултай кримськотатарського народу|другого курултаю кримськотатарського народу]] було прийнято рішення про переведення алфавіту на латинську графіку. Для вироблення алфавіту було створено спеціальну комісію. Результат її діяльності було затверджено на другій сесії другого курултаю 31 липня 1993 року. 9 квітня 1997 року [[Верховна Рада АРК|Верховна Рада АР Крим]] своєю постановою ухвалила це рішення курултаю. При цьому обговорювався поступовий перехід із кирилиці на латиницю в період до 1 вересня 2002 року. Однак фактично перехід на новий алфавіт у регульованих державою сферах використання не відбувся. [[2021]] року цей варіант латинської абетки затвердив у Концепції розвитку кримськотатарської мови [[Кабінет Міністрів України]].<ref>[https://investigator.org.ua/ua/news-2/233458/ Кабмін схвалив Концепцію розвитку кримськотатарської мови]</ref>
[[22 вересня]] [[2021]] року [[Кабінет Міністрів України|Уряд України]] ухвалив постанову «Про затвердження алфавіту кримськотатарської мови на основі латинської графіки», якою затвердив алфавіт кримськотатарської мови на основі латинської графіки та зобов'язав органи влади та місцевого самоврядування, Меджліс кримськотатарського народу вжити заходів до переведення освітнього процесу, що здійснюється [[кримськотатарська мова|кримськотатарською мовою]], в тому числі підручників, методичних матеріалів тощо, на алфавіт [[кримськотатарська мова|кримськотатарської мови]] на основі латинської графіки до [[1 вересня]] [[2025]] р., а також стимулювання застосування алфавіту [[кримськотатарська мова|кримськотатарської мови]] на основі латинської графіки в інших сферах функціонування мови<ref>{{Cite web |url=https://www.kmu.gov.ua/npas/pro-zatverdzhennya-alfavitu-krimskot-a993 |title=Постанова Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2021 р. № 993 «Про затвердження алфавіту кримськотатарської мови на основі латинської графіки» |accessdate=11 жовтня 2021 |archive-date=11 жовтня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211011075737/https://www.kmu.gov.ua/npas/pro-zatverdzhennya-alfavitu-krimskot-a993 }}</ref>. Водночас в окупованому Криму єдиною дозволеною графікою для кримськотатарської є кирилиця, відповідно до російського [[Закон про єдину графічну основу|Закону про єдину графічну основу]].

Відмінними рисами кримської абетки порівняно з турецькою є літери '''Q''' та '''Ñ'''. Літера '''Â â''' не входить до абетки, оскільки вважається не окремою літерою, а лише «м'яким» різновидом A.

{| style="font-family:Arial Unicode MS; font-size:1.4em; border-color:#000000; border-width:1px; border-style:solid; border-collapse:collapse; background-color:#F8F8EF"
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | A a
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | B b
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | C c
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Ç ç
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | D d
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | E e
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | F f
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | G g
|-
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Ğ ğ
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | H h
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | I ı
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | İ i
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | J j
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | K k
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | L l
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | M m
|-
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | N n
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Ñ ñ
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | O o
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Ö ö
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | P p
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Q q
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | R r
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | S s
|-
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Ş ş
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | T t
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | U u
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Ü ü
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | V v
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Y y
| style="width:3em; text-align:center; padding: 3px;" | Z z
|
|}

== Таблиця відповідності абеток ==
Джерела:<ref>''Б. Г. Гафаров.'' Алфавит крымскотатарского языка // Вопросы совершенствования алфавитов тюркских языков СССР. — М.: Наука, 1972. — С. 99—107.</ref><ref>{{cite web|title=Крымскотатарский латинский алфавит: правила чтения, написания|url=https://avdet.org/ru/2019/11/29/krymskotatarskij-latinskij-alfavit-pravila-chtenija-napisanija-2/|publisher=Avdet|date=2019-11-29|accessdate=2020-01-26|archive-date=2019-12-18|archive-url=https://web.archive.org/web/20191218203953/https://avdet.org/ru/2019/11/29/krymskotatarskij-latinskij-alfavit-pravila-chtenija-napisanija-2/|deadlink=no}}</ref><ref>А. Меметов. [https://www.academia.edu/15710809/А._Меметов._Крымскотатарский_язык._Фонетика._Симферополь_2012._72_стр._A._Memetov._Crimean_Tatar_Language._Phonetics._Simferopol_2012._72_pages Крымскотатарский язык. Фонетика.] — Симферополь, 2012. — 72 с. — 500 экз. — ISBN 978-966-354-421-2.
</ref>
{| class="wikitable" style="text-align:center
|-
! Латиниця (з 1992) !! Кирилиця !! Латиниця (1928—1938) !! Арабиця !! [[МФА]]
|-
| А а|| А а|| A a||style="font-size:150%"|ﻩ ,ا ,آ ||/a/
|-
| B b|| Б б|| B в||style="font-size:150%"|ب||/b/
|-
| C c|| Дж дж|| Ç ç||style="font-size:150%"|ﺝ||/ʤ/
|-
| Ç ç|| Ч ч|| C c||style="font-size:150%"|چ|| /ʧ/
|-
| D d|| Д д|| D d||style="font-size:150%"|ﺽ ,د||/d/
|-
| E e|| Е е, Э э|| E e||style="font-size:150%"|ا ,ﻩ, -||/e/
|-
| F f|| Ф ф|| F f||style="font-size:150%"|ﻑ||/f/, /ɸ/
|-
| G g|| Г г|| G g||style="font-size:150%"|گ||/g/
|-
| Ğ ğ|| Гъ гъ|| Ƣ ƣ||style="font-size:150%"|ﻍ||/ʁ/
|-
| H h|| Х х|| X x||style="font-size:150%"|ﺥ||/x/
|-
| I ı|| Ы ы|| Ь ь||style="font-size:150%"|اي ,ي, — ||/ɯ/
|-
| İ i|| И и|| I i||style="font-size:150%"|اي ,ي, — ||/i/, /ɨ/
|-
| J j|| Ж ж|| Ƶ ƶ||style="font-size:150%"|ژ||/ʐ/
|-
| K k|| К к|| K k||style="font-size:150%"|ك||/k/
|-
| L l|| Л л|| L l||style="font-size:150%"|ل||/l/
|-
| M m|| М м|| M m||style="font-size:150%"|م||/m/
|-
| N n|| Н н|| N n||style="font-size:150%"|ن||/n/
|-
| Ñ ñ|| Нъ нъ|| Ꞑ ꞑ||style="font-size:150%"|ڭ||/ŋ/
|-
| O o|| О о|| O o||style="font-size:150%"|او ,و||/o/
|-
| Ö ö|| ''ё, о''|| Ɵ ɵ||style="font-size:150%"|او ,و||/ø/, {{H:title|тільки в запозиченнях з російської і через російську|/ʲo/}}
|-
| P p|| П п|| P p||style="font-size:150%"|پ||/p/
|-
| Q q|| Къ къ|| Q q||style="font-size:150%"|ق||/q/
|-
| R r|| Р р|| R r||style="font-size:150%"|ﺭ||/r/
|-
| S s|| С с|| S s||style="font-size:150%"|ﺹ ,ﺱ||/s/
|-
| Ş ş|| Ш ш|| Ş ş||style="font-size:150%"|ش|| /ʃ/
|-
| T t|| Т т|| T t||style="font-size:150%"|ﻁ ,ت||/t/
|-
| U u|| У у|| U u||style="font-size:150%"|او ,و||/u/
|-
| Ü ü|| ''ю, у''|| Y y||style="font-size:150%"|او ,و||/y/, {{H:title|тільки в запозиченнях з російської і через російську|/ʲu/}}
|-
| V v|| В в|| V v||style="font-size:150%"|و||/v/, /w/
|-
| Y y|| Й й|| J j||style="font-size:150%"|ي||/j/
|-
| Z z|| З з|| Z z||style="font-size:150%"|ﻅ ,ﺽ ,ﺬ ,ز||/z/
|-
| â|| Я я|| 'a||style="font-size:150%"|يا|| /ʲa/
|-
| ''ö, yo, yö'' || Ё ё|| ''ɵ, jo, jɵ''||style="font-size:150%"|او,يو,و||/jo/, /jø/, /ø/, {{H:title|тільки в запозиченнях з російської і через російську|/ʲo/}}
|-
| ''ts''|| Ц ц||''ts''||style="font-size:150%"|تس||/ʦ/
|-
| ''şç''|| Щ щ|| ''şc''||style="font-size:150%"|شچ||/ɕ/
|-
| -|| Ь ь|| -||style="font-size:150%"|-||-
|-
| -|| Ъ ъ|| -||style="font-size:150%"|-||-
|-
| ''e''|| Э э|| ''e''||style="font-size:150%"|ﻩ, -||/e/
|-
| ''ü, yu, yü''|| Ю ю|| ''y, ju, jy''||style="font-size:150%"|او,يو,و||/y/, /jy/, /ju/, {{H:title|тільки в запозиченнях з російської і через російську|/ʲu/}}
|-
| ''â, ya''|| Я я|| '''a, ja''||style="font-size:150%"|يا ,ا||/ja/
|-
| -|| -|| H h||style="font-size:150%"|ﺡ ,ﻩ||/ħ/
|-
| -|| -|| -||style="font-size:150%"|ﻉ||/ʕ/
|-
|}

Фонеми, позначувані літерами '''c''', '''ç''', '''l''', '''ş''', мають позиційні варіанти. Поруч із голосними заднього ряду (a, ı, o, u) вони вимовляються твердіше: [dʐ], [tʂ], [ɫ], [ʂ], а поруч із голосними переднього ряду (e, i, ö, ü) — м'якше: [ʤ], [ʧ], [l], [ʃ].

===Приклад різних правописів===
Статя 1 [[Загальна декларація прав людини|Загальної декларації прав людини]]:
{| class="wikitable"
|-
! Кирилиця !! Латиниця !! Українською
|-
|Бутюн инсанлар сербестлик, менлик ве укъукъларда мусавий олып дюньягъа келелер. Олар акъыл ве видждан саибидирлер ве бири-бирилеринен къардашчасына мунасебетте булунмалыдырлар.
|Bütün insanlar serbestlik, menlik ve uquqlarda musaviy olıp dünyağa keleler. Olar aqıl ve vicdan saibidirler ve biri-birilerinen qardaşçasına munasebette bulunmalıdırlar.
| Всі люди  народжуються вільними і рівними у своїй гідності та правах.  Вони  наділені  розумом  і  совістю  і  повинні  діяти  у відношенні один до одного в дусі братерства.
|-
! Класична арабиця (до 1921) || Реформована арабиця (1924) !! Перша латиниця (1928)
|-
|dir="rtl"|{{lang|crh-Arab|بتون انسانلار سربست‌لك، من‌لك و حقوقلردا مساوی اولب دنیاغا کله‌لر. اولار عقل و وجدان صاحب‌درلر و بری-بریلرینن قارداشچاسنا مناسبت‌ده بولونمالی‌درلار.}}
|dir="rtl"| {{lang|crh-Arab|بۇتۇن اینسانلار سه‌ربه‌ست‌لیك، مه‌نلیك ۋه حۇقۇقلاردا مۇساۋی اولیپ دۇنیاغا که‌له‌له‌ر. اولار عقیل ۋه ۋیجدان صاحیب‌دیرله‌ر ۋه بیری-بیریله‌رینه‌ن قارداشچاسینا مۇناسه‌به‌تته بۇلونمالی‌دیرلار.}}
|Bytyn insanlar serbestlik, menlik, ve uquqlarda musaviy olьp dynjaƣa keleler. Olar aqьl ve viçdan saibidirler ve biri-birilerinen qardaşcasьna munasebette bulunmalьdьrlar.
|}

==Фонетика==
* Вимова літер '''a, b, d, f, h, m, n, o, p, r, s, t, u, v, z''' суттєво не відрізняється від вимови українських '''а, б, д, ф, х, м, н, о, п, р, с, т, у, в, з'''.
* '''с''' читається як '''дж''' у слові ''джміль'' (а також {{lang-crh|Hacibey}} → [[Хаджибей|Ха'''дж'''ибей]]).
* '''ç''' приблизно як українське '''ч'''.
* '''e''' як '''е''' (на початку слова) і як '''є''' всередині та наприкінці слова.
* '''g''' як пом'якшене українське '''ґ'''.
* '''ğ''' приблизно як українське '''г''' (дзвінке ['''х''']).
* '''ı''' неогублене ['''у'''] (приблизно як закарпатське ['''ы''']).
* '''i''' щось середнє між українськими '''и''' та '''і'''.
* '''j''' як українське '''ж'''.
* '''k''' як м’яке українське ''к''.
* '''l''' може позначати й тверде '''л''', і м’яке '''ль'''.
* '''ñ''' на кшталт англійського '''ng''' у слові ''sing''.
* '''ö''' як німецьке '''ö''' (огублене ['''е''']).
* '''q''' залежить від діалекту; вимовляється як ['''к'''], тільки язик торкається не [[М'яке піднебіння|м'якого піднебіння]], а [[Язичок (анатомія)|язичка]].
* '''ş''' приблизно як українське '''ш'''.
* '''ü''' як німецьке '''ü''' (огублене ['''і''']).
* '''y''' як українське '''й'''.

Особливості:
* випадання початкового та кінцевого «х» — ''ава'' замість ''хава'' (повітря), ''саба'' замість ''сабах'' (ранок) (а також зазвичай, нерідко (''Х'')''Аджимушкай'', (''Х'')''Аджибей''…)
* [[елізія]] вузького голосного на початку або всередині складу — (''і'')''ляч'' (ліки (в однині)), (''у'')''ста'' (майстер), (''к''(''і'')''рерим'' (я ввійду)
* форми родового відмінка займенника 1-ї особи однини та множини ''menim/меним'' і ''bizim/бизим'' (замість ''menin/менин'' та ''bizin/бизин'')
* заперечна форма майбутнього часу 1-ї особи однини на -''мам''/-''мем'' — язмам (я не напишу)

{| style="text-align:center" border="1"
|-
!colspan=31 bgcolor="#ccccff"|МФА
|-
| '''а''' || '''b''' || '''c''' || '''ç''' || '''d''' || '''e''' || '''f''' || '''g''' || '''ğ''' || '''h''' || '''ı''' || '''i''' || '''j''' || '''k''' || '''l''' || '''m''' || '''n''' || '''ñ''' || '''o''' || '''ö''' || '''p''' || '''q''' || '''r''' || '''s''' || '''ş''' || '''t''' || '''u''' || '''ü''' || '''v''' || '''y''' || '''z'''
|-
| [[Неогублений голосний переднього ряду низького піднесення|[a]]] || [[Дзвінкий губно-губний проривний|[b]]] || [[Дзвінкий заясенний африкат|[ʤ]]] || [[Глухий заясенний африкат|[ʧ]]] || [[Дзвінкий ясенний проривний|[d]]] || [[Неогублений голосний переднього ряду високо-середнього піднесення|[e]]] || [[Глухий губно-зубний фрикативний|[f]]] || [[Дзвінкий м'якопіднебінний проривний|[g]]] || [[Дзвінкий м'якопіднебінний фрикативний|[ɣ]]] || [[Глухий м'якопіднебінний фрикативний|[x]]] || [[Неогублений голосний заднього ряду високого піднесення|[ɯ]]] || [[Неогублений голосний переднього ряду високого піднесення|[i]]], [[Неогублений ненапружений голосний переднього ряду високого піднесення|[ɪ]]] || [[Дзвінкий заясенний фрикативний|[ʒ]]] || [[Глухий м'якопіднебінний проривний|[k]]] || [[Ясенний боковий апроксимант|[l]]] || [[Губно-губний носовий приголосний|[m]]] || [[Ясенний носовий приголосний|[n]]] || [[М'якопіднебінний носовий приголосний|[ŋ]]] || [[Огублений голосний заднього ряду високо-середнього піднесення|[o]]] || [[Огублений голосний переднього ряду високо-середнього піднесення|[ø]]] || [[Глухий губно-губний проривний|[p]]] || [[Глухий язичковий проривний|[q]]] || [[Ясенний дрижачий приголосний|[r]]] || [[Глухий ясенний фрикативний|[s]]] || [[Глухий заясенний фрикативний|[ʃ]]] || [[Глухий ясенний проривний|[t]]] || [[Огублений голосний заднього ряду високого піднесення|[u]]] || [[Огублений голосний переднього ряду високого піднесення|[y]]] || [[Дзвінкий губно-зубний фрикативний|[v]]], [[Дзвінкий губно-м'якопіднебінний апроксимант|[w]]] || [[Твердопіднебінний апроксимант|[j]]] || [[Дзвінкий ясенний фрикативний|[z]]]
|-
|}

==Розкладка==
Спеціальної розкладки клавіатури для кримської мови в ОС Windows наразі не існує. Найбільш оптимальним її замінником є [[турецька мова|турецька]] розкладка. Її недоліками є відсутність літер '''[[Ñ]]''' та '''[[Â]]'''.

Linux-дистрибутиви мають кримськотатарський варіант, який базується на турецькій розкладці і включає в себе літери '''[[Ñ]]''' та '''[[Â]]'''. Для встановлення розкладки необхідно обрати українську клавіатуру і варіант «Кримськотатарська (Турецька Q)», «Кримськотатарська (Турецька Alt-Q)» або «Кримськотатарська (Турецька F)».

{|align=center
 |||[[File:TurkishQWERTY.png|thumb|470px|Турецька [[розкладка клавіатури]]]]
 |||[[File:KB-QTT.png|thumb|470px|Кримськотатарська [[розкладка клавіатури]]]]
 |}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Див. також ==
* [[Кримські татари]]
* [[Кримськотатарська мова]]
* [[Арабиця]]
* [[Латинка]]
* [[Кирилиця]]

{{Кримськотатарська мова}}
{{Тюркська писемність}}
{{Абетки на основі арабського письма}}

[[Категорія:Абетка]]
[[Категорія:Кримськотатарська мова]]
[[Категорія:Латинські абетки]]


text:
# Поксдорф
Поксдорф (нім. Poxdorf) — громада в Німеччині, розташована в землі Баварія. Підпорядковується адміністративному округу Верхня Франконія. Входить до складу району Форхгайм. Складова частина об'єднання громад Еффельтріх.
Площа — 5,16 км2. Населення становить 1501 ос. (станом на 31 грудня 2020).

wikiname: ukwiki

title: Поксдорф

in_language: uk

wikitext:
{{Місто Німеччини
| назва = Поксдорф
| місцева_назва       = Poxdorf
| тип_НП              = громада
| зображення          = Ortsmitte von Poxdorf.jpg
| зображення_розмір   =
| зображення_підпис   =
| герб                = DEU Poxdorf COA.svg
| прапор              =
| карта               = Poxdorf in FO.svg
| карта_розмір        =
| карта_підпис        = Поксдорф на карті району
| земля               = [[Баварія]]
| округ               = [[Верхня Франконія]]
| район               = [[Форхгайм (район)|Форхгайм]]
| об'єднання громад = [[Еффельтріх (об'єднання громад)|Еффельтріх]]
| посада_лідера       =
| лідер               =
| партія_лідера       =
| висота              = 278
| площа               = 5.16
| дата_населення      = {{Metadata Population DE-BY||дата}}<ref>{{Metadata Population DE-BY||джерело}}</ref>
| населення           = {{Metadata Population DE-BY|09474160}}
| latd=49 | latm=40| lats=
| longd=11| longm=04| longs=
| розміщення_підпису = left
| поштовий_код        = 91099
| телефонний_код      = 09133
| стат_код            = 09 4 74 160
| авто_номер          = FO
| вебсайт             = [http://www.poxdorf.de/ www.poxdorf.de]
}}
'''Поксдорф''' ({{lang-de|Poxdorf}}) — громада в [[Німеччина|Німеччині]], розташована в [[Землі Німеччини|землі]] [[Баварія]]. Підпорядковується [[Округ (Німеччина)|адміністративному округу]] [[Верхня Франконія]]. Входить до складу району [[Форхгайм (район)|Форхгайм]]. Складова частина [[Об'єднання громад (Німеччина)|об'єднання громад]] [[Еффельтріх (об'єднання громад)|Еффельтріх]].

Площа — 5,16 км2. Населення становить {{formatnum:{{Metadata Population DE-BY|09474160}}}} ос. (станом на {{Metadata Population DE-BY||дата}}).

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
{{Портал|Німеччина}}
{{commonscat-inline|Poxdorf}}
* [http://www.poxdorf.de/ Офіційний сайт] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111002111221/http://www.poxdorf.de/ |date=2 жовтня 2011 }} {{ref-de}}

{{Район Форхгайм}}
{{Бібліоінформація|TYP=g|GND=4566319-1}}
{{germany-geo-stub}}

[[Категорія:Громади Баварії]]

title: — громада —

— громада —: Вид Поксдорф

title: Координати: 49°40′ пн. ш. 11°04′ сх. д. / 49.667° пн. ш. 11.067° сх. д.

Країна: Німеччина

Земля: Баварія

Округ: Верхня Франконія

Район: Форхгайм

Об'єднання громад: Еффельтріх

Населення (31 грудня 2020)

Поксдорф на карті району

ПоксдорфРозташування на карті Німеччини

Часовий пояс: CET (UTC+1)

- Літній час: CEST (UTC+2)


text:
# Осикове (Новоукраїнський район)
Оси́кове (в минулому — Кагарлик) — село в Україні, у Тишківській сільській громаді Новоукраїнського району Кіровоградської області. Населення становить 8 осіб.

## Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 39 осіб, з яких 17 чоловіків та 22 жінки.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 8 осіб.

### Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
| Мова       | Відсоток |
| ---------- | -------- |
| українська | 87,50 %  |
| молдовська | 12,50 %  |

title: Осикове (Новоукраїнський район)

wikitext:
{{Otheruses|Осикове}}
{{Село України
| назва           = Осикове
| колишня назва   = Кагарлик
| область         = [[Кіровоградська область]]
| район           = [[Новоукраїнський район]]
| громада         = [[Тишківська сільська громада]]
| рада            = [[Тишківська сільська рада (Добровеличківський район)|Тишківська сільська рада]]
| код КАТОТТГ     = UA35060250080054388
| код КОАТУУ      = 3521781006
| розташування    = Dobrovelych.jpg
| mapx            = 126
| mapy            = 22
| засновано       =
| населення       = 8
| територія       =
| ref-територія   =
| площа           = 0,432
| ref-площа       =
| щільність       = 18,52
| поштовий індекс = 27010
| телефонний код  = 5253
| координати      = {{coord|48|33|35|N|31|5|37|E|scale:100000_region:UA|display=inline,title}}
| lat_deg         = 48|
| lat_min         = 33|
| lat_sec         = 35
| lon_deg         = 31|
| lon_min         = 5|
| lon_sec         = 37
| висота          = 165
| ref-висота      =
| водойма         =
| адреса          = 27013, Кіровоградська обл., Новоукраїнський р-н, с. Тишківка, вул. Центральна, 3
| сільський голова = Орлов Владислав Олегович
| облікова картка = [http://gska2.rada.gov.ua/pls/z7502/A005?rdat1=11.11.2008&rf7571=16618 Облікова картка]
| прапор          =
| герб            =
| відстань о      =
| ref-відстань о  =
| відстань р      =
| ref-відстань р  =
| станція         =
| відстань ст     =
}}

'''Оси́кове''' (в минулому — ''Кагарлик'') — [[село]] в Україні, у [[Тишківська сільська громада|Тишківській сільській громаді]] [[Новоукраїнський район|Новоукраїнського району]] [[Кіровоградська область|Кіровоградської області]]. Населення становить 8 осіб.<!-- Орган місцевого самоврядування — Гаївська сільська рада.-->

== Населення ==
Згідно з [[Перепис населення УРСР (1989)|переписом УРСР 1989 року]] чисельність наявного населення села становила 39 осіб, з яких 17 чоловіків та 22 жінки.<ref name="населення 1989"/>

За [[Перепис населення України (2001)|переписом населення України 2001 року]] в селі мешкало 8 осіб.<ref name="населення 2001"/>

=== Мова ===
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:<ref name="населення 2001 мова"/>
{| class="standard"
|-
! Мова || Відсоток
|-
| [[українська мова|українська]]
| align="right"| 87,50 %
|-
| [[молдовська мова в Україні|молдовська]]
| align="right"| 12,50 %
|}

== Примітки ==
{{reflist|refs=

<ref name="населення 1989">{{БД Держстату України|тип=1989|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

<ref name="населення 2001">{{БД Держстату України|тип=2001 с|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

<ref name="населення 2001 мова">{{БД Держстату України|тип=2001 мова|регіон=Кіровоградська область}}</ref>

}}

== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/kirovogradskaja/19157 Погода в селі Осикове]

{{Kirovohrad-geo-stub}}
{{Тишківська сільська громада}}
{{Добровеличківський район}}

[[Категорія:Села Кіровоградської області]]

title: село Осикове

Країна: Україна

Область: Кіровоградська область

Район: Новоукраїнський район

Тер. громада: Тишківська сільська громада

Облікова картка: Облікова картка

title: Основні дані

Колишня назва: Кагарлик

Густота населення: 18,52 осіб/км²

title: Географічні дані

title: Місцева влада

Сільський голова: Орлов Владислав Олегович

title: Карта

Карта: Осикове


text:
# Вельґоляс (Мінський повіт)
Вельґоляс (пол. Wielgolas) — село в Польщі, у гміні Лятович Мінського повіту Мазовецького воєводства.
Населення — 811 осіб (2011).

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 410     | 118                | 264              | 28                   |
| Жінки    | 401     | 91                 | 239              | 71                   |
| Разом    | 811     | 209                | 503              | 99                   |

title: Вельґоляс (Мінський повіт)

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Вельґоляс
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Wielgolas}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     = Wielgolas.jpg
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Мазовецьке воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Мінський повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Лятович (гміна){{!}}Лятович
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     =
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 811
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 25
|поштовий індекс        = 05-334
|автомобільний код      = WM
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0677790
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses|Вельґоляс}}

'''Вельґоляс''' ({{lang-pl|Wielgolas}}) — село в Польщі, у [[Лятович (гміна)|гміні Лятович]] [[Мінський повіт|Мінського повіту]] [[Мазовецьке воєводство|Мазовецького воєводства]].
Населення — {{formatnum:811}} {{МНОЖИНА:811|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=410 |ЧолПре=118 |ЧолПрац=264 |ЧолПост=28
|Жін=401 |ЖінПре=91 |ЖінПрац=239 |ЖінПост=71
|Разом=811 |РазомПре=209 |РазомПрац=503 |РазомПост=99
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Лятович}}

[[Категорія:Села Мінського повіту]]

title: Країна

Країна: Польща

Воєводство: Мазовецьке воєводство

Повіт: Мінський повіт

Гміна: Лятович

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: WM

OSM: ↑2696265 ·R (Ґміна Лятович)


text:
# Витебско (Крестецький район)
Витебско (рос. Витебско) — присілок у Крестецькому районі Новгородської області Російської Федерації.
Населення становить 0 осіб. Належить до муніципального утворення Новорахинське сільське поселення.

## Історія
До 1927 року населений пункт перебував у складі Новгородської губернії. У 1927-1944 роках перебував у складі Ленінградської області.
Орган місцевого самоврядування від 2010 року — Новорахинське сільське поселення.

## Населення
| 2010 |
| ---- |
| 0    |

title: Витебско (Крестецький район)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Витебско
|назва ін.       = Витебско
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Новгородська область]]
|район           = [[Крестецький район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Новорахинське сільське поселення]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = 0
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Новгородська область
}}
'''Витебско''' ({{lang-ru|Витебско}}) — [[присілок]] у [[Крестецький район|Крестецькому районі]] [[Новгородська область|Новгородської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 0 осіб. Належить до муніципального утворення [[Новорахинське сільське поселення]].

== Історія ==

До 1927 року населений пункт перебував у складі [[Новгородська губернія|Новгородської губернії]]. У 1927-1944 роках перебував у складі [[Ленінградська область|Ленінградської області]].

Орган місцевого самоврядування від 2010 року — Новорахинське сільське поселення<ref>{{cite web 2 |date=30.03.2010 |url=https://docs.cntd.ru/document/469208315 |title= Закон Новгородской области «О преобразовании некоторых муниципальных образований, входящих в состав территории Крестецкого муниципального района...» |type=закон от 30.03.2010 № 719-ОЗ |website=[[Новгородська обласна дума|Новгородская областная Дума]] |accessdate=15 липня 2021 року |archiveid=20190513075149 |lang=ru |showlang=1 |ref= }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Витебско (Крестецкий район) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Крестецький район}}
{{Novgorod-geo-stub}}

{{Портали|Географія|Росія}}

[[Категорія:Населені пункти Крестецького району]]

title: присілок Витебско

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Новгородська область

Муніципальний район: Крестецький район

Поселення: Новорахинське сільське поселення

title: Основні дані

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Витебско · Витебско


text:
# Hebius septemlineatus
Hebius septemlineatus (тенчунський вуж) — вид змій родини полозових (Colubridae). Ендемік Китаю.

## Поширення і екологія
Тенчунські вужі мешкають на заході китайської провінції Юньнань, зокрема в околицях Тенчуна. Вони живуть на берегах водойм і рисових полях. Живляться дрібними жабами і рибою.

title: Hebius septemlineatus

wikitext:
{{заголовок курсивом}}
{{Картка:Таксономія
| name = ''Hebius septemlineatus''
| status = LC
| status_system = IUCN3.1
| status_ref = <ref name=iucn>{{IUCN|id=211836238|title=Hebius septemlineatus|assessors=[[BirdLife International]]|year=2016|version=2024.1|accessdate=14 серпня 2024}}</ref>
| image =
| image_caption =
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Хордові]] (Chordata)
| classis = [[Плазуни]] (Reptilia)
| ordo = [[Лускаті]] (Squamata)
| infraordo = [[Змії]] (Serpentes)
| familia = [[Полозові]] (Colubridae)
| subfamilia = [[Вужеві]] (Natricinae)
| genus = ''[[Hebius]]''
| species = '''''H. septemlineatus'''''
| binomial = ''Hebius septemlineatus''
| binomial_authority = ([[Karl Patterson Schmidt|Schmidt]], 1925)
| synonyms =''Natrix septemlineata''
| range_map =
| range_map_caption =
| wikispecies = Hebius septemlineatus
| commonscat = Hebius septemlineatus
| commons = Hebius septemlineatus
}}
'''''Hebius septemlineatus''''' (тенчунський вуж) — вид [[Змії|змій]] родини [[Полозові|полозових]] (Colubridae)<ref>{{NRDB species|genus=Hebius|species=septemlineatus}}</ref>. [[Ендемік]] [[Китайська Народна Республіка|Китаю]].

== Поширення і екологія ==
Тенчунські вужі мешкають на заході китайської провінції [[Юньнань]], зокрема в околицях [[Тенчун]]а. Вони живуть на берегах водойм і рисових полях. Живляться дрібними жабами і рибою.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* {{cite journal |last1=Hou |first1=Shao-Bing |last2=Yuan |first2=Zhi-Yong |last3=Wei |first3=Ping-Fan |last4=Zhao |first4=Gui-Gang |last5=Liu |first5=Gao-Hui |last6=Wu |first6=Yun-He |last7=Shen |first7=Wen-Jing |last8=Chen |first8=Jin-Min |last9=Guo |first9=Peng |last10=Che |first10=Jing |title=Molecular phylogeny and morphological comparisons of the genus ''Hebius'' Thompson, 1913 (Reptilia: Squamata: Colubridae) uncover a new taxon from Yunnan Province, China, and support revalidation of ''Hebius septemlineatus'' (Schmidt, 1925) |journal=Zoological Research |date=2021 |volume=42 |issue=5 |pages=620–625 |doi=10.24272/j.issn.2095-8137.2021.093|pmid=34410048 |pmc=8455471 }}

{{Taxonbar|from=Q110420518}}
{{Плазуни-доробити}}

[[Категорія:Вужеві]]
[[Категорія:Тварини, описані 1925]]
[[Категорія:Змії Китаю]]
[[Категорія:Ендемічна фауна Китаю]]

title: ?Hebius septemlineatus

Домен: Еукаріоти (Eukaryota)

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Хордові (Chordata)

Клас: Плазуни (Reptilia)

Ряд: Лускаті (Squamata)

Інфраряд: Змії (Serpentes)

Родина: Полозові (Colubridae)

Підродина: Вужеві (Natricinae)

Рід: Hebius

Вид: H. septemlineatus

Вікісховище: Hebius septemlineatus

Віківиди: Hebius septemlineatus


text:
# Чуприна Євгеній Михайлович
Євгеній Михайлович Чуприна (нар. 24 квітня 1984) — український футболіст, який грав на позиції півзахисника. Відомий насамперед за виступами в клубі вищої ліги «Оболонь».

## Футбольна кар'єра
Євгеній Чуприна розпочав займатися футболом у школі полтавської «Ворскли», пізніше займався у київських футбольних школах АТЕК і «Зміна-Оболонь». У 2000—2001 роках Чуприна грав у складі київських футзальних клубів «Дружба» й «ІнтерКрАЗ-2». У 2001 році футболіст перейшов до дніпропетровського «Дніпра», проте грав виключно за його другу і третю команди в другій лізі. На початку 2004 року Євгеній Чуприна став гравцем команди вищої ліги «Оболонь», та провів у її складі 15 матчів у вищому дивізіоні, проте з початку 2005 року до кінця 2006 року грав виключно за фарм-клуб київської команди «Оболонь-2». Протягом 2007 року футболіст грав у складі клубу «Нафтовик-Укрнафта» з Охтирки, проте зіграв у його складі лише 1 матч у першій лізі, а під час перебування охтирської команді у вищому дивізіоні грав виключно за її дублюючий склад.
На початку 2008 року Чуприна став гравцем київського ЦСКА, який грав на той час у першій лізі. У другій половині року півзахисник грав за іншу команду першої ліги «Прикарпаття» з Івано-Франківська. На початку 2009 року футболіст перейшов до складу команди першої ліги «Кримтеплиця», а в другій половині року грав у складі команди другої ліги «Буковина». На початку 2010 року Чуприна перейшов до польського клубу «Єзьорак» з Ілави. У середині 2011 року футболіст перейшов до клубу української другої ліги «Шахтар» з Свердловська, в якому грав до кінця року. На початку 2012 року Євгеній Чуприна перейшов до аматорського клубу «Колос» з Ковалівки, в якому грав до кінця 2014 року. У 2015 році футболіст грав у складі аматорського клубу «Діназ». У 2016—2018 роках Чуприна грав у складі аматорського клубу«Джуніорс», а в 2019—2020 роках грав у складі аматорської команди «Гатне». Після завершення виступів на футбольних полях Євгеній Чуприна працює тренером у СДЮШОР «Атлет» у Києві.

title: Чуприна Євгеній Михайлович

wikitext:
{{Футболіст
| ім'я= Євгеній Чуприна
| зображення =
| повне-ім'я = Євгеній Михайлович Чуприна
| дата-народження = 24.4.1984
| місце-народження =
| країна-народження =
| дата-смерті =
| місце-смерті =
| зріст = 185 см
| вага = 78 кг
| прізвисько =
| поточний-клуб = завершив виступи
| позиція = [[півзахисник]]
| номер =
| юнацькі-роки = ?→1999
1999—2000
2001
| юнацькі-клуби = {{Прапорець|UKR}} [[Ворскла (футбольний клуб)|«Ворскла»]]
{{Прапорець|UKR}} АТЕК (Київ)
{{Прапорець|UKR}} «Зміна-Оболонь»
| клубний гравець = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|Клуб}}
{{Футболіст рядок 0|2001-2003 |{{Прапорець|UKR}} |«[[Дніпро-2]]»|43 |1}}
{{Футболіст рядок 1|2001-2002 |{{фарм-клуб}} {{Прапорець|UKR}} |«[[Дніпро-3]]»|16 |0}}
{{Футболіст рядок 0|2004-2006 |{{Прапорець|UKR}} |[[Оболонь (футбольний клуб, 1992)|«Оболонь»]]|15 |0}}
{{Футболіст рядок 1|2005-2006 |{{фарм-клуб}} {{Прапорець|UKR}} |«[[Оболонь-2]]»|36 |2}}
{{Футболіст рядок 0|2007 |{{Прапорець|UKR}} |«[[Нафтовик-Укрнафта]]»|1 |0}}
{{Футболіст рядок 1|2008 |{{Прапорець|UKR}} |[[ЦСКА (Київ)]]|17 |0}}
{{Футболіст рядок 0|2008 |{{Прапорець|UKR}} |[[Прикарпаття (футбольний клуб, 2004)|«Прикарпаття» (Івано-Франківськ)]]|5 |0}}
{{Футболіст рядок 1|2009 |{{Прапорець|UKR}} |[[Кримтеплиця (футбольний клуб)|«Кримтеплиця»]]|5 |1}}
{{Футболіст рядок 0|2009 |{{Прапорець|UKR}} |[[Буковина (футбольний клуб)|«Буковина»]]|12 |1}}
{{Футболіст рядок 1|2010-2011 |{{Прапорець|POL}} |[[Єзьорак (Ілава)|«Єзьорак» (Ілава)]]|40 |1}}
{{Футболіст рядок 0|2011 |{{Прапорець|UKR}} |[[Шахтар (Свердловськ)|«Шахтар» (Свердловськ)]]|12 |1}}
{{Футболіст кінець}}
| клубний гравець футзал = {{Футболіст початок}}
{{Футболіст заголовок|Клуб}}
{{Футболіст рядок 0|2000-2001|{{Прапорець|UKR}}|«Дружба» (Київ)|9|3}}
{{Футболіст рядок 1|2001|{{Прапорець|UKR}}|«ІнтерКрАЗ-2» (Київ)|1|0}}
{{Футболіст кінець}}
| пк-поновлення =
}}

{{Однофамільці|Чуприна}}
'''Євгеній Михайлович Чуприна''' ({{нар}} [[24 квітня]] [[1984]]) — український футболіст, який грав на позиції [[півзахисник]]а. Відомий насамперед за виступами в клубі [[Прем'єр-ліга (Україна)|вищої ліги]] [[Оболонь (футбольний клуб, 1992)|«Оболонь»]].

== Футбольна кар'єра ==
Євгеній Чуприна розпочав займатися футболом у школі [[Полтава|полтавської]] [[Ворскла (футбольний клуб)|«Ворскли»]], пізніше займався у [[київ]]ських футбольних школах АТЕК і «Зміна-Оболонь». У 2000—2001 роках Чуприна грав у складі київських [[футзал]]ьних клубів «Дружба» й «ІнтерКрАЗ-2». У 2001 році футболіст перейшов до [[Дніпро (місто)|дніпропетровського]] [[Дніпро (футбольний клуб, Дніпро)|«Дніпра»]], проте грав виключно за його [[Дніпро-2|другу]] і [[Дніпро-3|третю]] команди в [[Чемпіонат України з футболу: друга ліга|другій лізі]]. На початку 2004 року Євгеній Чуприна став гравцем команди [[Прем'єр-ліга (Україна)|вищої ліги]] [[Оболонь (футбольний клуб, 1992)|«Оболонь»]], та провів у її складі 15 матчів у вищому дивізіоні, проте з початку 2005 року до кінця 2006 року грав виключно за [[фарм-клуб]] київської команди «[[Оболонь-2]]». Протягом 2007 року футболіст грав у складі клубу «[[Нафтовик-Укрнафта]]» з [[Охтирка|Охтирки]], проте зіграв у його складі лише 1 матч у [[Чемпіонат України з футболу: перша ліга|першій лізі]], а під час перебування охтирської команді у вищому дивізіоні грав виключно за її дублюючий склад.

На початку 2008 року Чуприна став гравцем київського [[ЦСКА (Київ)|ЦСКА]], який грав на той час у першій лізі. У другій половині року півзахисник грав за іншу команду першої ліги [[Прикарпаття (футбольний клуб, 2004)|«Прикарпаття»]] з [[Івано-Франківськ]]а. На початку 2009 року футболіст перейшов до складу команди першої ліги [[Кримтеплиця (футбольний клуб)|«Кримтеплиця»]], а в другій половині року грав у складі команди другої ліги [[Буковина (футбольний клуб)|«Буковина»]]. На початку 2010 року Чуприна перейшов до польського клубу [[Єзьорак (Ілава)|«Єзьорак»]] з [[Ілава|Ілави]]. У середині 2011 року футболіст перейшов до клубу української другої ліги [[Шахтар (Свердловськ)|«Шахтар»]] з [[Довжанськ|Свердловська]], в якому грав до кінця року. На початку 2012 року Євгеній Чуприна перейшов до аматорського клубу [[Колос (Ковалівка)|«Колос»]] з [[Ковалівка (Білоцерківський район)|Ковалівки]], в якому грав до кінця 2014 року. У 2015 році футболіст грав у складі аматорського клубу «[[Діназ]]». У 2016—2018 роках Чуприна грав у складі аматорського клубу[[Джуніорс (Шпитьки)|«Джуніорс»]], а в 2019—2020 роках грав у складі аматорської команди «Гатне». Після завершення виступів на футбольних полях Євгеній Чуприна працює тренером у СДЮШОР «Атлет» у Києві.

== Посилання ==
* {{ff|121817}}
* {{УАФ|49270}}
* {{allplayers|2614}}

[[Категорія:Українські футболісти]]
[[Категорія:Футболісти «Дніпра-2»]]
[[Категорія:Футболісти «Оболоні» (1992)]]
[[Категорія:Футболісти «Нафтовика-Укрнафта»]]
[[Категорія:Футболісти ЦСКА (Київ)]]
[[Категорія:Футболісти «Прикарпаття» (Івано-Франківськ)]]
[[Категорія:Футболісти «Кримтеплиці»]]
[[Категорія:Футболісти «Буковини» (Чернівці)]]
[[Категорія:Футболісти «Єзьорака» (Ілава)]]
[[Категорія:Футболісти «Шахтаря» (Довжанськ)]]
[[Категорія:Українські футбольні легіонери]]
[[Категорія:Футбольні легіонери в Польщі]]

title: Особисті дані

Повне ім'я: Євгеній Михайлович Чуприна

Народження: 24 квітня 1984 (40 років)

Вага: 78 кг

Громадянство: Україна

Позиція: півзахисник

title: Інформація про клуб

Поточний клуб: завершив виступи

title: Юнацькі клуби

«Ворскла» · АТЕК (Київ) · «Зміна-Оболонь»

title: Професіональні клуби*

Роки: Клуб · І (г)

«Дніпро-2» · 43 · (1)

→ «Дніпро-3» · 16 · (0)

«Оболонь» · 15 · (0)

→ «Оболонь-2» · 36 · (2)

«Нафтовик-Укрнафта» · 1 · (0)

ЦСКА (Київ) · 17 · (0)

«Прикарпаття» (Івано-Франківськ) · 5 · (0)

«Кримтеплиця» · 5 · (1)
«Буковина» · 12 · (1)

«Єзьорак» (Ілава) · 40 · (1)

«Шахтар» (Свердловськ) · 12 · (1)

title: Професіональні клуби (футзал)

Роки: Клуб · І (г)

«Дружба» (Київ) · 9 · (3)

«ІнтерКрАЗ-2» (Київ) · 1 · (0)

Професіональні клуби (футзал): * Ігри та голи за професіональні клуби · враховуються лише в національному чемпіонаті.


text:
# Наташа Манор
Наташа Манор (івр. נטשה מנור, театральний псевдонім, справжнє ім'я Наталія Войтулевич-Манор, до шлюбу Силантьєва) — радянська та ізраїльська театральна і кіноакторка та журналістка. Провідна акторка театру «Гешер», ведуча програми «Сім сорок» на каналі «Ізраїль плюс».

## Біографія
Наталія Силантьєва народилася 15 серпня 1958 року в місті Ульяновськ. Отримала вищу освіту в Ульяновському юридичному інституті. Навчалася два роки у Всеросійському державному інституті кінематографії (ВДІКу) на відділенні кінознавства, потім перейшла до Ленінградського державного інституту театру, музики і кінематографії (ЛДІТМІК) на курс Лариси Мальованої. Там вона познайомилася зі своїм першим чоловіком Ігорем Войтулевичем. Після весілля вони переїхали до Москви, де Наташа Манор закінчила акторсько-режисерський факультет Державного інституту театрального мистецтва (ДІТІС, більш відомий як ГІТІС) на експериментальному курсі-майстерні Андрія Олександровича Гончарова та Марка Анатолійовича Захарова. В дипломному спектаклі «Пристрасті по Митрофану» (за п'єсою «Недоросль» Фонвізіна, режисер Євген Ар'є) виконала роль пані Простакової, за яку отримала приз «Надія» як накраща акторка.

## Творча діяльність
З 1986 року по 1990 рік Наталія Манор грала в театрі імені Маяковського. Нагороджена Золотою медаллю академії театрального мистецтва Росії. Знялася у фільмах «Погана квартира» та «Феофанія, малює смерть».
У 1990 році вона переїхала до Ізраїлю. В Ізраїлі стала однією із засновників театру «Гешер» і його провідною актрисою. З 2000 року Наташа Манор також виступає як співачка з концертними програмами, виконуючи старовинні і сучасні романси. Як фотомодель вона знялася у фотосесії для центру естетичної косметології.
З 2002 року є постійною ведучою популярної розважальної програми «Сім сорок» на каналі «Ізраїль плюс» разом з Яном Левінзоном.
У 2007 році Наташа Манор отримала премію в категорії «Краща жіноча роль» на фестивалі "Театронето" в Акко, за роль у виставі «Так все і було» режисера Йорама Фалька, заснованому на розповіді Наталії Гінзбург. Вона грає дружину Альберто, з яким одружилася, хоча і знала, що він зраджує їй. Вона любить Альберто і готова його пробачити, але втрачає дитину і зрештою ламається, стріляє в чоловіка і вбиває його.

## Призи та премії
- приз «Надія» в категорії «Найкраща молода акторка».
- приз «ТеатроНетто»[he] в категорії «Краща жіноча роль».
- приз за кращу жіночу роль у фільмі «Байт мешутаф»[he] на кінофестивалі в Сан-Франциско.
- телевізійна премія «Золота Дев'ятка-2007».

## Вистави

### У театрі імені Маяковського
- «Пристрасті по Митрофану», режисер – Євген Ар'є (Пані Простакова)
- «Захід» (Ісаак Бабель), постановка – Андрій Гончаров, режисер Юрій Іоффе (Маруська)
- «Наливні яблука», постановка – Андрій Гончаров, художник — Борис Бланк (Филицата)
- «Розенкранц і Гільденстерн мертві», постановка – Євген Ар'є (Королева Гертруда)

### В театрі Гешер
- «Справа Дрейфуса», постановка — Євген Ар'є (Зіна)
- «Мольєр», постановка — Євген Ар'є ( Мадлен Бежар )
- «Якби…», постановка — Євген Ар'є (Пані Простакова, Сваха , Ельзевіра Давидівна )
- «Розенкранц і Гільденстерн мертві», постановка — Євген Ар'є (Королева Гертруда )
- «Адам - син собаки» [he] (Олександр Червінський), постановка — Євген Ар'є (мадам Файн, Клопфер, Рут, Айріс)
- «Ідіот», постановка — Євген Ар'є (Настасья Пилипівна)
- «На дні», постановка — Євген Ар'є (Настя)
- «Тартюф», постановка — Євген Ар'є (Ельміра)
- «Сільце» [he], постановка — Євген Ар'є (мати Даси, Клара Ердель)
- «Місто. Одеські оповідання», постановка — Євген Ар'є (Аріна, Маргарита Прокопівна)
- «Три сестри», постановка — Євген Ар'є ( Ольга)
- «Річка», постановка — Євген Ар'є ( Огудалова Харита Гнатівна )
- «Мадемуазель Жюлі», постановка —  Йосі Ізраель [he] (Христина )
- «Сон літньої ночі», постановка — Євген Ар'є ( Титания )
- «Раб» [he] (Ісаак Башевис-Зінгер), постановка — Євген Ар'є (графиня Тереза Піліцкая )
- «Всі хочуть в Голлівуд», постановка — Ілан Торен ( Еллейн)
- «На 2 голоси» (Брайен Фріл), постановка — Євген Ар'є ( Соня Серебрякова)
- «Варіації для театру з оркестром», постановка — Євген Ар'є
- «Момік» [he] (Давид Гроссман), постановка — Євген Ар'є ( Бела Маркус, тітка Їтка )
- «Вишневий сад», постановка — Євген Ар'є (Любов Андріївна Раневська)
- «Той самий Мюнхгаузен», постановка — Євген Ар'є ( Якобінія фон Мюнхаузен )
- «Якіш і ПУПЧ» (Ханох Левін), постановка — Євген Ар'є та Шимон Мімран ( мати Якіша )
- «Так все і було» (Наталія Гінзбург), постановка — Йорам Фальк (моноспектакль)
- «Вороги. Історія любові» (Ісаак Башевис-Зінгер), постановка — Євген Ар'є та Рої Хен (Ядвіга)
- «Шість персонажів у пошуках автора», постановка — Євген Ар'є ( перший персонаж )
- «Ревізор», постановка — Євген Ар'є (Анна Андріївна)
- «Призначена собі», постановка — Йорам Фальк
- «Голуб і хлопчик», постановка — Євген Ар'є та Рої Хен (тітка хлопчика)

## Фільмографія
- «Погана квартира» (СРСР)
- «Феофанія, малює смерть» (СРСР)
- «Ерец хадаша» (Ізраїль)
- «Маленька країна — великий чоловік» (Ізраїль)
- «Афарсек» (Ізраїль)
- «Бейт Ави»[he] (Ізраїль)
- «Зинзана»[he] (Ізраїль)
- «Байт мешутаф»[he] (Ізраїль)
- «Іш ха-хашмаль» (Ізраїль)
- «Під небом Верони» (Росія — Ізраїль)
- «Родинний обмін» (Росія)
- «Ширут хадарим»[he] (Ізраїль)
- «Вояж» (Франція)
- «Ліна&Олена» (Австрія)

title: Наташа Манор

wikitext:
{{Однофамільці|Манор}}
{{особа}}
'''Наташа Манор''' ({{Lang-he|נטשה מנור}}, театральний псевдонім, справжнє ім'я '''Наталія Войтулевич-Манор''', до шлюбу Силантьєва) — [[Союз Радянських Соціалістичних Республік|радянська]] та [[ізраїль]]ська театральна і кіноакторка та журналістка. Провідна акторка театру «Гешер», ведуча програми «Сім сорок» на каналі «Ізраїль плюс».

== Біографія ==
Наталія Силантьєва народилася 15 серпня [[1958|1958 року]] в місті [[Ульяновськ]]. Отримала вищу освіту в Ульяновському юридичному інституті. Навчалася два роки у [[Всеросійський державний інститут кінематографії|Всеросійському державному інституті кінематографії (ВДІКу)]] на відділенні кінознавства, потім перейшла до [[Російський державний інститут сценічних мистецтв|Ленінградського державного інституту театру, музики і кінематографії (ЛДІТМІК)]] на курс [[Мальованна Лариса Іванівна|Лариси Мальованої]]. Там вона познайомилася зі своїм першим чоловіком Ігорем Войтулевичем. Після весілля вони переїхали до Москви, де Наташа Манор закінчила акторсько-режисерський факультет [[Російський інститут театрального мистецтва|Державного інституту театрального мистецтва (ДІТІС, більш відомий як ГІТІС)]] на експериментальному курсі-майстерні Андрія Олександровича Гончарова та [[Захаров Марк Анатолійович|Марка Анатолійовича Захарова]]. В дипломному спектаклі «Пристрасті по Митрофану» (за п'єсою «Недоросль» Фонвізіна, режисер Євген Ар'є) виконала роль пані Простакової, за яку отримала приз «Надія» як накраща акторка<ref>[http://natasha-manor.ucoz.ru/ Биография Наташи Манор]</ref>.

== Творча діяльність ==
З [[1986|1986 року]] по [[1990|1990 рік]] Наталія Манор грала в [[Московський академічний театр імені Володимира Маяковського|театрі імені Маяковського]]. Нагороджена Золотою медаллю академії театрального мистецтва Росії. Знялася у фільмах «Погана квартира»<ref>[http://www.km.ru/kino/encyclopedia/plokhaya-kvartira Фильм «Плохая квартира»]</ref> та «Феофанія, малює смерть»<ref>[[imdbname:1475312|IMDb. Natalia Silantyeva]]</ref>.

У 1990 році вона переїхала до Ізраїлю. В Ізраїлі стала однією із засновників театру «[[Гешер]]» і його провідною актрисою<ref>{{Cite web |url=http://www.gesher-theatre.co.il/ru/Люди_театра/Актеры/Труппа_театра/Наталья_Манор |title=Наташа Манор на сайте театра «Гешер» |accessdate=2018-08-04 |archive-date=2016-03-04 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304134701/http://www.gesher-theatre.co.il/ru/Люди_театра/Актеры/Труппа_театра/Наталья_Манор }}</ref>. З 2000 року Наташа Манор також виступає як співачка з концертними програмами, виконуючи старовинні і сучасні романси<ref>[http://avangard-israel.com/view.php?id=98 Наташа Манор: «Я решилась запеть благодаря новому этапу в моей жизни»]</ref>. Як фотомодель вона знялася у фотосесії для центру естетичної косметології<ref>[http://avangard-israel.com/view.php?id=30 Наташа Манор в новой роли фотомодели для New Look]</ref>.

З 2002 року є постійною ведучою популярної розважальної програми «Сім сорок» на каналі «Ізраїль плюс» разом з [[Левінзон Яніслав Йосипович|Яном Левінзоном]].

У 2007 році Наташа Манор отримала премію в категорії «Краща жіноча роль» на фестивалі "Театронето" в [[Акко (місто)|Акко]], за роль у виставі «Так все і було» режисера Йорама Фалька, заснованому на розповіді Наталії Гінзбург. Вона грає дружину Альберто, з яким одружилася, хоча і знала, що він зраджує їй. Вона любить Альберто і готова його пробачити, але втрачає дитину і зрештою ламається, стріляє в чоловіка і вбиває його.

== Призи та премії ==
[[Файл:Natasha_Manor_one.JPG|праворуч|міні|250x250пкс|У виставі «Ревізор»]]
[[Файл:Natasha_Manor_four.JPG|праворуч|міні|250x250пкс|У виставі «Якиш і Пупче»]]

* приз «Надія» в категорії «Найкраща молода акторка».
* приз {{нп|ТеатроНетто|«ТеатроНетто»|he|תיאטרונטו}} в категорії «Краща жіноча роль».
* приз за кращу жіночу роль у фільмі {{нп|Байт Мешутаф|«Байт мешутаф»|he|בית משותף (סדרת טלוויזיה)}} на кінофестивалі в Сан-Франциско.
* телевізійна премія «Золота Дев'ятка-2007».

== Вистави ==

=== У театрі імені Маяковського ===

* «<nowiki/>[[Недоросток|Пристрасті по Митрофану]]», режисер – Євген Ар'є (''Пані Простакова'')
* «Захід» ([[Бабель Ісак Еммануїлович|Ісаак Бабель]]), постановка – Андрій Гончаров, режисер Юрій Іоффе (''Маруська'')
* «Наливні яблука», постановка – Андрій Гончаров, художник — Борис Бланк (''Филицата'')
* «[[Розенкранц і Гільденстерн мертві]]», постановка – Євген Ар'є (''Королева Гертруда'')

=== В театрі Гешер ===

* «[[Справа Дрейфуса (п'єса)|Справа Дрейфуса]]», постановка — [[Євген Ар'є]] (''Зіна'')
* «[[Життя пана де Мольєра|Мольєр]]», постановка — Євген Ар'є ('' Мадлен Бежар '')
* «[[Якби (мюзикл)|Якби…]]», постановка — Євген Ар'є (''Пані Простакова'', ''Сваха '', ''Ельзевіра Давидівна '')
* «[[Розенкранц і Гільденстерн мертві]]», постановка — Євген Ар'є (''Королева Гертруда '')
* {{Не перекладено| Адам - син собаки | «Адам - син собаки» | he | אדם בן כלב}} ([[Червінський Олександр Михайлович|Олександр Червінський]]), постановка — Євген Ар'є (''мадам Файн'', ''Клопфер'', ''Рут'', ''Айріс'')
* «[[Ідіот (роман)|Ідіот]]», постановка — Євген Ар'є (''Настасья Пилипівна'')
* «[[На дні]]», постановка — Євген Ар'є (''Настя'')
* «[[Тартюф]]», постановка — Євген Ар'є (''Ельміра'')
* {{Не перекладено| Сільце (п'єса) | «Сільце» | he | כפר (מחזה)}}, постановка — Євген Ар'є (''мати Даси'', ''Клара Ердель'')
* «[[Одеські оповідання|Місто. Одеські оповідання]]», постановка — Євген Ар'є (''Аріна'', ''Маргарита Прокопівна'')
* «[[Три сестри (драма)|Три сестри]]», постановка — Євген Ар'є ('' Ольга'')
* «[[Безприданниця|Річка]]», постановка — Євген Ар'є ('' Огудалова Харита Гнатівна '')
* «[[Фрекен Юлія|Мадемуазель Жюлі]]», постановка — {{нп |Йосі Ізраель| Йосі Ізраель | he | יוסי יזרעאלי}} (''Христина '')
* «[[Сон літньої ночі]]», постановка — Євген Ар'є ('' Титания '')
* {{Не перекладено| Раб (п'єса) | «Раб» | he | העבד}} ([[Ісаак Башевис-Зінгер]]), постановка — Євген Ар'є (''графиня Тереза Піліцкая '')
* «[[Каліка з острова Інішмаан|Всі хочуть в Голлівуд]]», постановка — Ілан Торен ('' Еллейн'')
* «На 2 голоси» ([[Фріл, Брайен|Брайен Фріл]]), постановка — Євген Ар'є ('' Соня Серебрякова'')
* «Варіації для театру з оркестром», постановка — Євген Ар'є
* {{Не перекладено| Дивись статтю любов | «Момік» | he | עיין ערך: אהבה}} ([[Гроссман Давид|Давид Гроссман]]), постановка — Євген Ар'є ('' Бела Маркус'', ''тітка Їтка '')
* «[[Вишневий сад]]», постановка — Євген Ар'є (''[[Любов Андріївна Раневська]]'')
* «[[Той самий Мюнхгаузен]]», постановка — Євген Ар'є ('' Якобінія фон Мюнхаузен '')
* «Якіш і ПУПЧ» ([[Левін, Ханох|Ханох Левін]]), постановка — Євген Ар'є та Шимон Мімран ('' мати Якіша '')
* «Так все і було» ([[Гінзбург Наталія|Наталія Гінзбург]]), постановка — Йорам Фальк (моноспектакль)
* «[[Вороги. Історія любові]]» ([[Башевис-Зінгер, Ісаак|Ісаак Башевис-Зінгер]]), постановка — Євген Ар'є та Рої Хен (''Ядвіга'')
* «[[Шість персонажів у пошуках автора]]», постановка — Євген Ар'є ('' перший персонаж '')
* «[[Ревізор (комедія)|Ревізор]]», постановка — Євген Ар'є (''Анна Андріївна'')
* «Призначена собі», постановка — Йорам Фальк
* «[[Голуб і хлопчик]]», постановка — Євген Ар'є та Рої Хен (''тітка хлопчика'')

== Фільмографія ==

* «Погана квартира» (СРСР)
* «Феофанія, малює смерть» (СРСР)
* «Ерец хадаша» (Ізраїль)
* «Маленька країна — великий чоловік» (Ізраїль)
* «Афарсек» (Ізраїль)
* {{Не перекладено|Бейт Ави|«Бейт Ави»|he|בית אבי}} (Ізраїль)
* {{Не перекладено|Зинзана|«Зинзана»|he|זינזאנה}} (Ізраїль)
* {{Не перекладено|Байт Мешутаф|«Байт мешутаф»|he|בית משותף (סדרת טלוויזיה)}} (Ізраїль)
* «Іш ха-хашмаль» (Ізраїль)
* «Під небом Верони» (Росія — Ізраїль)
* «Родинний обмін» (Росія)
* {{Не перекладено|Ширут хадарим|«Ширут хадарим»|he|שירות חדרים (סדרת טלוויזיה)}} (Ізраїль)
* «Вояж» (Франція)
* «Ліна&Олена» (Австрія)

== Примітки ==
{{reflist}}

{{бібліоінформація}}
{{DEFAULTSORT:Манор Наташа}}

[[Категорія:Акторки XXI століття]]
[[Категорія:Акторки XX століття]]
[[Категорія:Радянські акторки]]
[[Категорія:Акторки за алфавітом]]
[[Категорія:Журналісти XXI століття]]
[[Категорія:Ізраїльські журналісти]]
[[Категорія:Російські емігранти до Ізраїлю]]
[[Категорія:Уродженці Ульяновська]]
[[Категорія:Ізраїльські телеведучі]]
[[Категорія:Журналістки]]

title: Наташа Манор

Ім'я при народженні: рос. Наталья Силантьева

Народилася: 15 серпня 1958 (66 років) · Ульяновськ, СРСР

Країна: Ізраїль

Діяльність: журналістка, акторка, співачка, акторка театру

Alma mater: Beit Zvid і Російський університет театрального мистецтва

Знання мов: іврит


text:
# Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1956
Змагання з бобслею на зимових Олімпійських іграх 1956 тривали з 27 січня до 7 лютого в Кортіна-д'Ампеццо (Італія).

## Таблиця медалей
| Місце              | Країна             | Золото | Срібло | Бронза | Загалом |
| ------------------ | ------------------ | ------ | ------ | ------ | ------- |
| 1                  | Італія             | 1      | 2      | 0      | 3       |
| 2                  | Швейцарія          | 1      | 0      | 1      | 2       |
| 3                  | США                | 0      | 0      | 1      | 1       |
| Загалом (3 збірні) | Загалом (3 збірні) | 2      | 2      | 2      | 6       |

## Чемпіони та призери
| Дисципліна          | Золото                                                                         | Срібло                                                                                | Бронза                                                            |
| ------------------- | ------------------------------------------------------------------------------ | ------------------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------- |
| Двійки (чоловіки)   | Італія (ITA) Італія I Ламберто Далла Коста Джакомо Конті                       | Італія (ITA) Італія II Еудженіо Монті Ренцо Альвера                                   | Швейцарія (SUI) Швейцарія I Макс Анґст Гаррі Ворбертон            |
| Четвірки (чоловіки) | Швейцарія (SUI) Швейцарія I Франц Капус Ґотфрід Дінер Роберт Аль Гайнріх Анґст | Італія (ITA) Італія II Еудженіо Монті Ульріко Джирарді Ренцо Альвера Ренато Мочелліні | США (USA) США I Артур Тайлер Вільям Додж Чарлз Батлер Джеймс Лемі |

wikitext:
{{Підсумок змагань на Олімпійських іграх
|змагання = Бобслей
|ігри = 1956 Зима
|зображення = [[Файл:Bobsleigh pictogram.svg|100 пкс]]
|місце проведення = [[Кортіна-д'Ампеццо]]
|дати = 27 січня – 4 лютого
|учасників = 101
|країн = 14
|попередні = [[Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1952|1952]]
|наступні = [[Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1964|1964]]
}}
{{Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1956}}
Змагання з '''[[Бобслей на Олімпійських іграх|бобслею]] на [[Зимові Олімпійські ігри 1956|зимових Олімпійських іграх 1956]]''' тривали з 27 січня до 7 лютого в [[Кортіна-д'Ампеццо]] ([[Італія]])<ref name="SR">{{cite web |url=https://www.sports-reference.com/olympics/winter/1956/BOB/ |archive-url=https://web.archive.org/web/20200417064014/https://www.sports-reference.com/olympics/winter/1956/BOB/ |url-status=dead |archive-date=17 квітня 2020 |title=Bobsleigh at the 1956 Cortina d'Ampezzo Winter Games |accessdate=6 квітня 2018 |work=Sports Reference}}</ref>.

== Таблиця медалей ==
{{Medals table
 | caption        =
 | host           =
 | flag_template  = flagIOC
 | event          = 1956 Winter
 | team           =
 | gold_ITA = 1 | silver_ITA = 2 | bronze_ITA = 0
 | gold_SUI = 1 | silver_SUI = 0 | bronze_SUI = 1
 | gold_USA = 0 | silver_USA = 0 | bronze_USA = 1
}}

== Чемпіони та призери ==
{| {{MedalistTable|type=Дисципліна}}
|-valign="top"
| Двійки (чоловіки)
{{DetailsLink|Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1956 — двійки (чоловіки)}}
|{{flagIOCteam|ITA|1956|зимових}}
''Італія I''
[[Ламберто Далла Коста]]
[[Джакомо Конті]]
|{{flagIOCteam|ITA|1956|зимових}}
''Італія II''
[[Еудженіо Монті]]
[[Ренцо Альвера]]
|{{flagIOCteam|SUI|1956|зимових}}
''Швейцарія I''
[[Макс Анґст]]
[[Гаррі Ворбертон]]
|-valign="top"
| Четвірки (чоловіки)
{{DetailsLink|Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1956 — четвірки (чоловіки)}}
| {{flagIOCteam|SUI|1956|зимових}}
''Швейцарія I''
[[Франц Капус]]
[[Ґотфрід Дінер]]
[[Роберт Аль]]
[[Гайнріх Анґст]]
| {{flagIOCteam|ITA|1956|зимових}}
''Італія II''
[[Еудженіо Монті]]
[[Ульріко Джирарді]]
[[Ренцо Альвера]]
[[Ренато Мочелліні]]
| {{flagIOCteam|USA|1956|зимових}}
''США I''
[[Артур Тайлер (бобслеїст)|Артур Тайлер]]
[[Вільям Додж (бобслеїст)|Вільям Додж]]
[[Чарлз Батлер (бобслеїст)|Чарлз Батлер]]
[[Джеймс Лемі]]
|}

== Примітки ==
{{примітки}}

== Посилання ==
*[http://www.todor66.com/olim/1956w/Bobsleigh_Doubles.html 1956 bobsleigh two-man results] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210829043627/http://www.todor66.com/olim/1956w/Bobsleigh_Doubles.html |date=29 серпня 2021 }}
*[http://www.todor66.com/olim/1956w/Bobsleigh_Fours.html 1956 bobsleigh four-man results] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110824185434/http://www.todor66.com/olim/1956w/Bobsleigh_Fours.html |date=24 серпня 2011 }}

{{Змагання на зимових Олімпійських іграх 1956}}
{{Бобслей на Олімпійських іграх}}

[[Категорія:Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1956| ]]
[[Категорія:Бобслей на Олімпійських іграх|Зимові Олімпійські ігри 1956]]
[[Категорія:Змагання на зимових Олімпійських іграх 1956]]

Місце проведення: Кортіна-д'Ампеццо

Дати: 27 січня – 4 лютого

Учасників: 101 з 14 країн

title: Бобслей на зимових Олімпійських іграх 1956 ·

Двійки: чоловіки

Четвірки: чоловіки