text:
# Іспанський дрок мітлистий
Іспанський дрок мітлистий, віничник прутовидний  (Spartium junceum L.) — єдиний вид квіткових рослин у роді іспанський дрок (Spartium) з родини бобові (Fabaceae). Етимологія: лат. junceum — «як очерет, ситник».

## Опис
Від 2 до 3 м у висоту, дуже розгалужений густий чагарник у віці з сірою корою стовбурами. Молоді пагони зелені. Прості, сидячі листки чергуються. Вони голі, зелені з обох сторін, ланцетні і від 1.5 до 3.5 см в довжину і до 36 мм завширшки. Квітки 2–2.5 см, яскраво-жовті і дуже ароматні. Плоди — від 5 до 10 см у довжину злегка зігнуті темно-коричневі стручки. Вони спочатку волохаті, пізніше голі. Містять від 10 до 20 блискучих червоно-коричневих насінин довжиною 4 мм. Стручки не відкриваються, як правило, до деякого часу після зрілості насіння.
Цвітіння та плодоношення: з квітня по липень.

## Поширення, екологія
Країни поширення: Північна Африка: Алжир; Лівія [пн.]; Марокко; Туніс. Західна Азія: Ізраїль; Ліван; Сирія [зх]; Туреччина. Кавказ: Азербайджан; Грузія. Південна Європа: Албанія; Колишня Югославія; Греція [вкл. Крит]; Італія [вкл. Сардинія, Сицилія]; Франція [вкл. Корсика]; Португалія; Гібралтар; Іспанія [вкл. Балеарські острови, Канарські острови]. Широко натуралізований (у тому числі в Криму) і культивується.
Росте на вологих суглинних або глинистих ґрунтах. Населяє вологі яри, береги річок, на узбіччях і поблизу населених пунктів; (0)400—1000(1200) м.

## Використання
Практичне значення: рослина декоративна, медоносна, фарбувальна, волокниста, містить ефірні олії.

title: Іспанський дрок мітлистий

wikitext:
{{Картка:Таксономія
| name = Іспанський дрок мітлистий
| image = Spartium junceum Colmenar Viejo 1.jpg
| domain = [[Еукаріоти]] (Eukaryota)
| regnum = [[Рослини]] (Plantae)
| divisio = [[Вищі рослини]] (Streptophyta)
| superclassis = [[Покритонасінні]] (Magnoliophyta)
| classis = [[Евдикоти]] (Eudicots)
| subclassis = [[Розиди]] (Rosids)
| ordo = [[Бобовоцвіті]] (Fabales)
| familia = [[Бобові]] (Fabaceae)
| subfamilia = [[Метеликові]] (Faboideae)
| tribus = [[Genisteae]]
| genus = '''Іспанський дрок''' (''Spartium'')
| genus_authority = L., [[1753]]
| species= '''Іспанський дрок мітлистий'''
| binomial = ''Spartium junceum''
| binomial_authority = [[Карл Лінней|L.]], [[1753]]
}}
'''Іспанський дрок мітлистий'''<ref>{{Кобів|Spartium|junceum}}</ref>, віничник прутовидний<ref>{{ОВРУ|}}</ref>  (''Spartium junceum'' L.) — єдиний вид квіткових рослин у роді іспанський дрок (''Spartium'') з родини [[бобові]] (Fabaceae). Етимологія: {{lang-la|junceum}} — «як очерет, ситник»<ref>{{Cite web |url=http://botanicalepithets.net/dictionary/dictionary.107.html |title=Dictionary of Botanical Epithets |accessdate=15 травня 2020 |archive-date=22 травня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200522200301/http://botanicalepithets.net/dictionary/dictionary.107.html }}</ref>.

== Опис ==
Від 2 до 3 м у висоту, дуже розгалужений густий чагарник у віці з сірою корою стовбурами. Молоді пагони зелені. Прості, сидячі листки чергуються. Вони голі, зелені з обох сторін, ланцетні і від 1.5 до 3.5 см в довжину і до 36 мм завширшки. Квітки 2–2.5 см, яскраво-жовті і дуже ароматні. Плоди — від 5 до 10 см у довжину злегка зігнуті темно-коричневі стручки. Вони спочатку волохаті, пізніше голі. Містять від 10 до 20 блискучих червоно-коричневих насінин довжиною 4 мм. Стручки не відкриваються, як правило, до деякого часу після зрілості насіння.

Цвітіння та плодоношення: з квітня по липень.

== Поширення, екологія ==
Країни поширення: [[Північна Африка]]: Алжир; Лівія [пн.]; Марокко; Туніс. [[Західна Азія]]: Ізраїль; Ліван; Сирія [зх]; Туреччина. [[Кавказ]]: Азербайджан; Грузія. [[Південна Європа]]: Албанія; Колишня Югославія; Греція [вкл. Крит]; Італія [вкл. Сардинія, Сицилія]; Франція [вкл. Корсика]; Португалія; Гібралтар; Іспанія [вкл. Балеарські острови, Канарські острови]. Широко [[Натуралізація (біологія)|натуралізований]] (у тому числі в Криму) і культивується.

Росте на вологих суглинних або глинистих ґрунтах. Населяє вологі яри, береги річок, на узбіччях і поблизу населених пунктів; (0)400—1000(1200) м.

== Використання ==
Практичне значення: рослина декоративна, медоносна, фарбувальна, волокниста, містить [[ефірні олії]].

== Галерея ==
<gallery widths=175 heights=175>
Spartium junceum5.jpg
Spartium junceum Colmenar Viejo 2.jpg
Spartium junceum flower.jpg
Spartium junceum Prague 2011 2.jpg
</gallery>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [https://web.archive.org/web/20150924150355/http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?35189 United States Department of Agriculture]
* [http://www.floravascular.com/index.php?spp=Spartium%20junceum Flora Vascular] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160304230018/http://www.floravascular.com/index.php?spp=Spartium%20junceum |date=4 березня 2016 }}

{{Бобові-доробити}}
{{Taxonbar|from=Q910358}}

[[Категорія:Метеликові]]
[[Категорія:Флора Північної Африки]]
[[Категорія:Флора Європи]]
[[Категорія:Флора Азії]]
[[Категорія:Рослини, описані 1753]]
[[Категорія:Роди бобових]]

title: ?Іспанський дрок мітлистий

Домен: Еукаріоти (Eukaryota)

Царство: Рослини (Plantae)

Відділ: Вищі рослини (Streptophyta)

Надклас: Покритонасінні (Magnoliophyta)

Клас: Евдикоти (Eudicots)

Підклас: Розиди (Rosids)

Порядок: Бобовоцвіті (Fabales)

Родина: Бобові (Fabaceae)

Підродина: Метеликові (Faboideae)

Триба: Genisteae

Рід: Іспанський дрок (Spartium) · L., 1753

Вид: Іспанський дрок мітлистий

Вікісховище: Spartium junceum


text:
# Пежхно (Сілезьке воєводство)
Пежхно (пол. Pierzchno) — село в Польщі, у гміні Вренчиця-Велька Клобуцького повіту Сілезького воєводства.
Населення — 318 осіб (2011).
У 1975-1998 роках село належало до Ченстоховського воєводства.

## Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
|          | Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік |
| -------- | ------- | ------------------ | ---------------- | -------------------- |
| Чоловіки | 157     | 42                 | 101              | 14                   |
| Жінки    | 161     | 36                 | 97               | 28                   |
| Разом    | 318     | 78                 | 198              | 42                   |

wikiname: ukwiki

title: Пежхно (Сілезьке воєводство)

in_language: uk

wikitext:
{{НП
|країна             = [[Польща]]
|статус             = село
|українська назва   = Пежхно
|оригінальна назва  = {{lang-pl|Pierzchno}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення    =
|вид регіону = Воєводство
|регіон      = Сілезьке воєводство
|вид району  = Повіт
|район       = [[Клобуцький повіт]]
|вид общини  = Гміна
|община      = Гміна Вренчиця-Велька{{!}}Вренчиця-Велька
|внутрішній поділ   =
|перша згадка       =
|попередні назви    =
|площа              =
|висота центру НП     =
|клімат               =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          = 318
|рік перепису       = 2011{{R|nsp}}
|густота населення  =
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = +1
|DST                    = +1 <!--Якщо є [[літній час]] -->
|телефонний код         = (+48) 34
|поштовий індекс        = 42-130
|автомобільний код      = SKL
|вид ідентифікатора     = [[SIMC]]
|цифровий ідентифікатор = 0147269
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}
{{Otheruses|Пежхно}}

'''Пежхно''' ({{lang-pl|Pierzchno}}) — село в Польщі, у [[Вренчиця-Велька (гміна)|гміні Вренчиця-Велька]] [[Клобуцький повіт|Клобуцького повіту]] [[Сілезьке воєводство|Сілезького воєводства]].
Населення — {{formatnum:318}} {{МНОЖИНА:318|особа|особи|осіб}} (2011{{R|nsp}}).

[[Адміністративний поділ Польщі (1975–1998)|У 1975-1998 роках]] село належало до [[Ченстоховське воєводство|Ченстоховського воєводства]].

== Демографія ==
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року{{R|nsp|age}}:
{{ПолДемСтруктура
|Чол=157 |ЧолПре=42 |ЧолПрац=101 |ЧолПост=14
|Жін=161 |ЖінПре=36 |ЖінПрац=97 |ЖінПост=28
|Разом=318 |РазомПре=78 |РазомПрац=198 |РазомПост=42
}}

== Примітки ==
{{reflist|refs=<ref name=nsp>{{cite web |url={{Pl-census2011-econ-groups-url}}
 |title=Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r.
 |trans-title=Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]] |date= |accessdate=12 серпня 2018}}</ref>
<ref name=age>Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років {{cite web
 |url=http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 |title=Pojęcia stosowane w statystyce publicznej
 |trans-title=Терміни, які використовуються в публічній статистиці
 |author=[[Центральний статистичний офіс Польщі|GUS]]
 |date=
 |accessdate=14 серпня 2018
 |archive-date=20 вересня 2018
 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180920122727/http://stat.gov.pl/metainformacje/slownik-pojec/pojecia-stosowane-w-statystyce-publicznej/861,pojecie.html
 }}</ref>}}.
{{Портал|Польща}}

{{Гміна Вренчиця-Велька}}

{{Сілезьке-доробити}}

[[Категорія:Села Клобуцького повіту]]

title: Країна

Країна: Польща

Воєводство: Сілезьке воєводство

Повіт: Клобуцький повіт

Гміна: Вренчиця-Велька

Часовий пояс: UTC+1, влітку UTC+2

Автомобільний код: SKL

OSM: ↑2831104 ·R (Ґміна Вренчиця-Велька)


text:
# Вібронна взаємодія
Вібронна взаємодія (також неадіабатична взаємодія або похідна взаємодія) в молекулі передбачає взаємодію між електронним та ядерним коливальним рухом.
Вібронна взаємодія — взаємодія між електронними та коливальними рухами в молекулярній частинці.
Термін "вібронічний" походить від поєднання термінів "вібраційний" та "електронний", що позначає ідею, що в молекулі коливальний а електронні взаємодії взаємопов’язані та впливають одна на одну. Величина вібронного зв'язку відображає ступінь такого взаємозв'язку.
У теоретичній хімії вібронним зв’язком нехтують у межах наближення Борна — Оппенгеймера. Вібронні зв’язки мають вирішальне значення для розуміння неадіабатичних процесів, особливо поблизу точок конічного перетину.
Прямий розрахунок вібронної взаємодії не є загальним через труднощі, пов'язані з його оцінкою.

title: Вібронна взаємодія

wikitext:
'''Вібронна взаємодія''' (також ''неадіабатична взаємодія'' або ''похідна взаємодія'') в [[молекула|молекулі]] передбачає взаємодію між електронним та ядерним коливальним рухом.<ref name=encyclopedia>{{cite book|chapter=Nonadiabatic Derivative Couplings|last=Yarkony|first=David R|editor-last=Paul von Ragué Schleyer|display-editors=etal|title=Encyclopedia of Computational Chemistry|url=https://archive.org/details/encyclopediaofco0000unse_a7a3|year=1998|publisher=Wiley|location=Chichester|isbn=978-0-471-96588-6|doi=10.1002/0470845015.cna007}}</ref><ref>{{ cite journal|doi=10.1111/j.1751-1097.1977.tb06918.x |first=T. |last=Azumi|title=What Does the Term "Vibronic Coupling" Mean? |journal= Photochemistry and Photobiology|volume= 25|issue=3 | pages=315–326|year=1977|doi-access=free}}</ref>

Вібронна взаємодія — взаємодія між електронними та коливальними рухами в молекулярній частинці.

Термін "вібронічний" походить від поєднання термінів "вібраційний" та "електронний", що позначає ідею, що в молекулі коливальний а електронні взаємодії взаємопов’язані та впливають одна на одну. Величина вібронного зв'язку відображає ступінь такого взаємозв'язку.

У [[теоретична хімія|теоретичній хімії]] вібронним зв’язком нехтують у межах [[наближення Борна — Оппенгеймера]]. Вібронні зв’язки мають вирішальне значення для розуміння неадіабатичних процесів, особливо поблизу точок конічного перетину.<ref>{{cite journal|last=Yarkony|first=David R.|title=Nonadiabatic Quantum Chemistry—Past, Present, and Future|url=https://archive.org/details/sim_chemical-reviews_2012-01_112_1/page/481|journal=Chemical Reviews|date=11 січня 2012|volume=112|issue=1|pages=481–498|doi=10.1021/cr2001299|pmid=22050109}}</ref><ref>{{cite book|last=Baer|first=Michael|title=Beyond Born-Oppenheimer : electronic non-adiabatic coupling terms and conical intersections|year=2006|publisher=Wiley|location=Hoboken, N.J.|isbn=978-0471778912}}</ref>

Прямий розрахунок вібронної взаємодії не є загальним через труднощі, пов'язані з його оцінкою.

==Див. також==
* [[Взаємодія]]
* [[Ефект Яна — Теллера]]
* [[Ефект Реннера — Теллера]]
* [[Вібронний перехід]]

== Джерела ==
* {{Глосарій термінів з хімії}}
== Примітки ==
{{reflist}}

{{chem-stub}}
[[Категорія:Квантова хімія]]


text:
# Замки Тернопільщини
Замки Тернопільщини — укріплені осідки володарів, що служили одночасно за житло й фортецю; виникли в середньовіччі для захисту перед ворожими нападами.

## Раннє середньовіччя
Прототипами замків в Україні були міста-фортеці, переважно рублені (дерев'яні), рідше — муровані, що їх будували князі у 10-12 ст. з метою оборони, зокрема на пограниччі з кочовиками і Польщею. У 13 ст. після того, як Київська держава занепала й Україну спустошили татари, військово-політичні осередки перемістилися на західноукраїнські землі.
Для охорони Галицько-Волинської держави князі (головним чином Данило Романович) відновлювали і будували численні городи — зокрема, Данилів, Кременець та ін. Постійна загроза стала вирішальною у спорудженні на території сучасної Тернопільщини їх захисного поясу, переважно вздовж річок Дністер, Збруч, Серет, Нічлава, Стрипа, Золота Липа.
Замки, крім зовнішньої загрози, рятували власників і від внутрішніх ворогів — повсталих селян і міщан, сусідів-феодалів. Тільки на території сучасної Тернопільської області замків було понад 100. Спочатку їх будували з дерева (дубові колод), вони були недовговічні (легко займалися), тому донині не зберігся жодний із замків раннього середньовіччя.

## Типи замків
Замки споруджували різними за формою, розміром й оборонним потенціалом. Розрізняють три типи замкових споруд.
- Перший — фортеці, першочергове завдання — оборона (мури — широкі, вежі — надійні), проблеми помешкання — другорядні. Рослинність біля підніжжя замків гори знищували. Зовнішній вигляд своєю неприступністю повинен був відлякувати нападників (наприклад, замок у Кременці).

- Другий — де важливими була обороноздатність і зручність помешкання. Характерні прояви естетичних елементів: зі смаком оформлена в'їзна брама, на мурі — родовий герб. Француз Да-Лейрац, описуючи середньовічний Бучацький замок, відзначив, що його дитя оздоблене красивими ґанками та ін. архітектурними витворами, зокрема фонтаном. Крім Бучацького, до цього типу належали замки у Бережанах і 3аложцях (нині смт Залізці).

- Третій — характерний захисним бар'єром (поруч із фортифікаційними спорудами будували дрібні замки і двори). Оточували 4-кутними глибокими ровами, які часто заповнювали водою, насипали вали, кути замикали сторожовими вежами, в'їзна брама також була оборонною спорудою (наприклад, замок у Новосілці Костюковій, нині село Новосілка 3аліщицького району; збереглися рештки башти). 3годом постали муровані замки (здебільшого кам'яні).

## Культові споруди у ролі фортець
У пізньому середньовіччі на території сучасної Тернопільщини для потреб оборони почали пристосовувати культові споруди.
Церкви-твердині, що нині збереглися, — Різдва Христового і Воздвиження Чесного Хреста у Тернополі, Миколаївські — у Теребовлі та Бучачі; колишні костели у селі Долина Теребовлянського району і смт Скала-Подільська Борщівського району; монастирі, зокрема у Теребовлі; синагоги у Гусятині та Тернополі (остання не збереглася).

## Руйнування замків
Удосконалення вогнепальної зброї завдало відчутного удару середньовічній фортифікаційній системі. Почали споруджувати так звані бастіони (висунуті вперед земляні, інколи ошкарповані кам'яні брили). Прикладом замків бастіонного типу можуть бути фортеці у 3баражі та Ягільниці (нині село в Чортківському районі).
3годом замки замінили розкішні садиби і палаци (палац у смт Вишнівець, нині 3баразького району).

### Національний заповідник «Замки Тернопілля»
За наказом Президента України від 2005 року створено національний заповідник «Замки Тернопілля», до складу якого увійшли сім замків. Заповідник створено на базі історико-архітектурного заповідника в Збаражі, аби запобігти їх подальшій руйнації. Загальна кількість історичних об'єктів досягла десяти. Від 2005 р. кошти на їх утримання та реставрацію зобов'язується виділяти держава. Вони давно є об'єктами дикого туризму, але це не сприяє їх збереженню.

## Список замків Тернопільщини

### Уцілілі
Через війни, ставлення власників, відсутність загальнодержавної політики більшість замків на Тернопільщині не збереглася. 3агалом в Україні збережено 100 замків і замкових споруд, з них на Тернопільщині — 34.
| Населений пункт  | Район           | Замок                                              | Координати                        | Рік спорудження                       | Тип                                  | Сучасний стан                                                    | Зображення                                            |  |
| ---------------- | --------------- | -------------------------------------------------- | --------------------------------- | ------------------------------------- | ------------------------------------ | ---------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- |  |
| Тернопіль        | Тернопільський  | Тернопільський замок                               |                                   | 1540-1548 р.                          | Палац                                | Відреставрований                                                 | Палац Старого замку у Тернополі                       |  |
| Збараж           | Збаразький      | Збаразький замок                                   |                                   | 1626-1631 р.                          | Оборонна фортеця                     | Відреставрований                                                 | Збаразька фортеця                                     |  |
| Вишнівець        | Збаразький      | Вишнівецький замковий палац                        |                                   | Замок 1494 р. і палац 1720 р.         | Оборонний замок і палацовий комплекс | Відреставрований палац                                           | Вишнівецький палац                                    |  |
| Струсів          | Теребовлянський | Струсівський палац                                 |                                   | 18 століття                           | Палац                                | Відреставрований                                                 |                                                       |  |
| Бережани         | Бережанський    | Бережанський замок                                 |                                   | 1554 р.                               | Оборонний                            | Реставрується                                                    | Каплиця-усипальниця Сенявських у Бережанськоиму замку |  |
| Скалат           | Підволочиський  | Скалатський замок                                  |                                   | 1630 р.                               | Оборонна фортеця                     | Реставрується                                                    | Одна з 5 веж Скалатської фортеці                      |  |
| Чортків          | Чортківський    | Чортківський замок                                 |                                   | 1610                                  | Оборонний                            | Підготовка до Реставрації                                        |                                                       |  |
| Кривче           | Борщівський     | Кривченський замок                                 |                                   | 1639-1650 р.                          | Оборонний                            | Частково збережений                                              |                                                       |  |
| Буданів          | Теребовлянський | Буданівський замок                                 |                                   | 17 століття                           | Оборонний                            | Приміщення психлікарні                                           |                                                       |  |
| Білокриниця      | Кременецький    | Білокриницький палац                               |                                   | 19 століття                           | Палац                                | Приміщення Кременецького Лісотехнікуму                           |                                                       |  |
| Ягільниця        | Чортківський    | Ягільницький замок                                 |                                   | 1630 р.                               | Оборонний                            | Частково реставрований, 2 бастіони та в'їзна брама не збереглися |                                                       |  |
| Золотий Потік    | Бучацький       | Золотопотіцький замок                              |                                   | Приблизно 1568–1631 рр.               | Оборонна фортеця                     | Частково зруйнований, залишки палацу                             | Золотопотіцький замок                                 |  |
| Біще             | Бережанський    | Біщенський оборонний костел                        |                                   | 16 століття                           | Оборонний костел                     | Руїни (закуплений ліс, для створення даху)                       | Оборонний костел у Біще                               |  |
| Теребовля        | Теребовлянський | Теребовлянський замок                              |                                   | 1631                                  | Оборонний                            | Реставрується                                                    |                                                       |  |
| Окопи            | Борщівський     | Фортеця Святої Трійці                              |                                   | 1692                                  | Оборонний                            | Частвоко збережені дві брами і руїни башти Пуласького            | Львівська брама замку Святої Трійці                   |  |
| Скала-Подільська | Борщівський     | Скала-Подільський замок                            |                                   | 1518-сер.18 ст.                       | Оборонний                            | Руїни                                                            | Залишки палацу на території Скала-Подільського замку  |  |
| Язловець         | Бучацький       | Язловецький замок                                  |                                   | 14-18 століття                        | Оборонний і палац                    | Руїни замку і реставрований палац                                | Одна зі стін Язловецького замку                       |  |
| Сидорів          | Гусятинський    | Сидорівський замок                                 |                                   | 17 століття                           | Оборонний                            | Руїни                                                            | Сидорівська фортеця                                   |  |
| Личківці         | Гусятинський    | Личковецький замок та оборонний костел у Личківцях |                                   | Замок 15 століття, а костел 1726 року | Оборонний замок та костел            | Руїни                                                            | Оборонний костел у Личківцях                          |  |
| Микулинці        | Теребовлянський | Микулинецький замок                                |                                   | 16-18 століття                        | Оборонний                            | Руїни                                                            | Руїни Микулинецького замку                            |  |
| Кудринці         | Борщівський     | Кудринецький замок                                 |                                   | 16 століття                           | Оборонний                            | Руїни                                                            | Кудринецький замок                                    |  |
| Кременець        | Кременецький    | Кременецький замок                                 |                                   | 13-16 століття                        | Оборонний                            | Руїни                                                            | Кременецький замок на Замковій горі Боні              |  |
| Нирків           | Заліщицький     | Червоногородський замок                            |                                   | Замок 14 ст., палац 19 століття       | Оборонний замок і палац              | Руїни                                                            | Вежі Червоногородського замку                         |  |
| Бучач            | Бучацький       | Бучацький замок                                    |                                   | 1379 р.                               | Оборонний                            | Руїни                                                            | Стіна Бучацького замку                                |  |
| Підзамочок       | Бучацький       | Підзамочківський замок                             |                                   | 1600                                  | Оборонний                            | Руїни                                                            | Підзамочківський замок                                |  |
| Токи             | Підволочиський  | Токівський замок                                   |                                   | 16 століття                           | Оборонний                            | Руїни                                                            |                                                       |  |
| Висічка          | Борщівський     | Замок у селі Висічка                               |                                   | 17-18 століття                        | Оборонний                            | Руїни                                                            | Вежа замку у Висічці                                  |  |
| Новосілка        | Заліщицький     | Новосілківський замок                              |                                   | 17 століття                           | Оборонний                            | Збереглися лише руїни Вежі Володієвського                        |                                                       |  |
| Залізці          | Зборівський     | Залозецький замок                                  |                                   | 1516 р.                               | Оборонний                            | Руїни, збереглися окремі частини підземелля                      | Вхід до Залозецького замку                            |  |
| Долина           | Теребовлянський | Янівський замок                                    |                                   | 17 століття                           | Оборонний                            | Руїни                                                            |                                                       |  |
| Залужжя          | Збаразький      | Церква Преображення Господнього                    | 49°40′19″ пн. ш. 25°45′04″ сх. д. | 1600 р.                               | Оборонна церква                      | Церква була частиною оборонного монастиря                        | Преображенська церква                                 |  |

### Втрачені
| Населений пункт     | Район          | Замок                      | Координати | Рік спорудження | Тип         | Сучасний стан | Зображення                                                              |
| ------------------- | -------------- | -------------------------- | ---------- | --------------- | ----------- | ------------- | ----------------------------------------------------------------------- |
| Баворів             | Тернопільський | Баворівський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Більче-Золоте       | Чортківський   | Більче-Золотецький замок   |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Білокриниця         | Тернопільський | Білокриницький замок       |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Великі Бірки        | Тернопільський | Борецький замок            |            |                 | Замок       | Втрачений     | Фрагмент мапи Фрідріха фон Міга 1779—1782 із зображенням замку          |
| Борщів              | Чортківський   | Борщівський замок          |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Гримайлів           | Чортківський   | Гримайлівський замок-палац |            |                 | Замок-палац | Втрачений     |                                                                         |
| Гусятин             | Чортківський   | Гусятинський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Дзвенигород         | Чортківський   | Дзвенигородський замок     |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Завалів             | Тернопільський | Завалівський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Збриж               | Чортківський   | Збризький замок            |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Касперівці          | Чортківський   | Касперівський замок        |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Козова              | Тернопільський | Козівський замок           |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Коцюбинці           | Чортківський   | Коцюбинський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Ланівці             | Чортківський   | Лановецький замок          |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Мельниця-Подільська | Чортківський   | Мельниці-Подільський замок |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Підгайці            | Тернопільський | Підгаєцький замок          |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Пробіжна            | Чортківський   | Пробіжнянський замок       |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Старий Збараж       | Тернопільський | Старозбаразька фортеця     |            |                 | Замок       | Руїни         |                                                                         |
| Стіжок              | Кременецький   | Данилівський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Сапогів             | Чортківський   | Сапогівський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Товсте              | Чортківський   | Товстенський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Трубчин             | Чортківський   | Трубчинський замок         |            |                 | Замок       | Втрачений     |                                                                         |
| Шманьківці          | Чортківський   | Шманьківський замок        | XVII ст.   |                 | Замок       | Втрачений     | Вівці пасуться на мисоподібному пагорбі, де колись був дерев'яний замок |

title: Замки Тернопільщини

wikitext:
[[Файл:Tern1h.jpg|thumb|150px|Герб Тернопільської області. За кількістю '''замків (34)''' займає 1-ше місце в Україні.]]
'''Замки [[Тернопільська область|Тернопільщини]]''' — укріплені осідки володарів, що служили одночасно за житло й фортецю; виникли в [[Середньовіччя|середньовіччі]] для захисту перед ворожими нападами.

== Раннє середньовіччя ==

Прототипами замків в [[Україна|Україні]] були [[міста-фортеці]], переважно рублені (дерев'яні), рідше — муровані, що їх будували князі у 10-12 ст. з метою оборони, зокрема на пограниччі з кочовиками і [[Польща|Польщею]]. У [[13 століття|13 ст.]] після того, як [[Київська Русь|Київська держава]] занепала й [[Україна|Україну]] спустошили [[татари]], військово-політичні осередки перемістилися на західноукраїнські землі.

Для охорони [[Галицько-Волинське князівство|Галицько-Волинської держави]] князі (головним чином [[Данило Романович]]) відновлювали і будували численні городи — зокрема, [[Данилів]], [[Кременець]] та ін. Постійна загроза стала вирішальною у спорудженні на території сучасної Тернопільщини їх захисного поясу, переважно вздовж річок [[Дністер]], [[Збруч]], [[Серет (притока Дністра)|Серет]], [[Нічлава]], [[Стрипа]], [[Золота Липа (річка)|Золота Липа]].

Замки, крім зовнішньої загрози, рятували власників і від внутрішніх ворогів — повсталих селян і міщан, сусідів-феодалів. Тільки на території сучасної Тернопільської області замків було понад 100. Спочатку їх будували з дерева ([[дуб]]ові колод), вони були недовговічні (легко займалися), тому донині не зберігся жодний із замків раннього середньовіччя.

== Типи замків ==

Замки споруджували різними за формою, розміром й оборонним потенціалом. Розрізняють три типи замкових споруд.

* Перший — фортеці, першочергове завдання — оборона (мури — широкі, вежі — надійні), проблеми помешкання — другорядні. Рослинність біля підніжжя замків гори знищували. Зовнішній вигляд своєю неприступністю повинен був відлякувати нападників (наприклад, замок у Кременці).

* Другий — де важливими була обороноздатність і зручність помешкання. Характерні прояви естетичних елементів: зі смаком оформлена в'їзна брама, на мурі — родовий герб. Француз Да-Лейрац, описуючи середньовічний [[Бучацький замок]], відзначив, що його дитя оздоблене красивими ґанками та ін. архітектурними витворами, зокрема фонтаном. Крім Бучацького, до цього типу належали замки у Бережанах і 3аложцях (нині смт [[Залізці]]).

* Третій — характерний захисним бар'єром (поруч із фортифікаційними спорудами будували дрібні замки і двори). Оточували 4-кутними глибокими ровами, які часто заповнювали водою, насипали вали, кути замикали сторожовими вежами, в'їзна брама також була оборонною спорудою (наприклад, замок у Новосілці Костюковій, нині село [[Новосілка (Заліщицький район)|Новосілка]] 3аліщицького району; збереглися рештки башти). 3годом постали муровані замки (здебільшого кам'яні).

== Культові споруди у ролі фортець ==

У пізньому середньовіччі на території сучасної Тернопільщини для потреб оборони почали пристосовувати культові споруди.

Церкви-твердині, що нині збереглися, — [[Церква Різдва Христового (Тернопіль)|Різдва Христового]] і [[Воздвиженська церква (Тернопіль)|Воздвиження Чесного Хреста]] у Тернополі, [[Церква Святого Миколая|Миколаївські]] — у [[Церква святого Миколая (Теребовля)|Теребовлі]] та [[Церква святого Миколая (Бучач)|Бучачі]]; колишні костели у селі [[Долина (Теребовлянський район)|Долина]] Теребовлянського району і смт [[Скала-Подільська]] Борщівського району; монастирі, зокрема у [[Теребовля|Теребовлі]]; синагоги у [[Гусятин]]і та Тернополі (остання не збереглася).

== Руйнування замків ==
[[Файл:Vyshnivets Palace Vlasenko.jpg|thumb|[[Вишнівецький палац]]]]
Удосконалення вогнепальної зброї завдало відчутного удару середньовічній фортифікаційній системі. Почали споруджувати так звані бастіони (висунуті вперед земляні, інколи ошкарповані кам'яні брили). Прикладом замків бастіонного типу можуть бути фортеці у 3баражі та Ягільниці (нині село в Чортківському районі).

3годом замки замінили розкішні садиби і палаци ([[Вишнівецький палац|палац]] у смт [[Вишнівець]], нині 3баразького району).

=== Національний заповідник «Замки Тернопілля» ===
За наказом Президента України від '''2005 року''' створено національний заповідник «Замки Тернопілля», до складу якого увійшли сім замків. Заповідник створено на базі історико-архітектурного заповідника в [[Збараж]]і, аби запобігти їх подальшій руйнації. Загальна кількість історичних об'єктів досягла десяти. Від 2005 р. кошти на їх утримання та реставрацію зобов'язується виділяти держава. Вони давно є об'єктами дикого туризму, але це не сприяє їх збереженню.

== Список замків Тернопільщини ==
=== Уцілілі ===
Через війни, ставлення власників, відсутність загальнодержавної політики більшість замків на Тернопільщині не збереглася. 3агалом в Україні збережено 100 замків і замкових споруд, з них на Тернопільщині — 34.

{| class="wikitable sortable"
|+
! Населений пункт
! Район
! Замок
! Координати
! Рік спорудження
! Тип
! Сучасний стан
! Зображення
|-
| [[Тернопіль]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Старий замок (Тернопіль)|Тернопільський замок]]
|
| 1540-1548 р.
| Палац
| Відреставрований
| [[Файл:UA-TE Zamok 02 Buran 12-05-12.jpg|150 px|Палац Старого замку у Тернополі]]
|-
| [[Збараж]]
| [[Збаразький район|Збаразький]]
| [[Збаразький замок]]
|
| 1626-1631 р.
| Оборонна фортеця
| Відреставрований
| [[Файл:Ukraine.Zbarazh.Castle01.jpg|150px|Збаразька фортеця]]
|-
| [[Вишнівець]]
| [[Збаразький район|Збаразький]]
| [[Вишнівецький палац|Вишнівецький замковий палац]]
|
| Замок 1494 р. і палац 1720 р.
| Оборонний замок і палацовий комплекс
| Відреставрований палац
| [[Файл:Vyshnivets Palace Vlasenko.jpg|150px|Вишнівецький палац]]
|-
| [[Струсів]]
| [[Теребовлянський район|Теребовлянський]]
| [[Струсівський палац]]
|
| 18 століття
| Палац
| Відреставрований
|
|-
| [[Бережани]]
| [[Бережанський район|Бережанський]]
| [[Бережанський замок]]
|
| 1554 р.
| Оборонний
| Реставрується
| [[Файл:Бережани (27).JPG|150px|Каплиця-усипальниця Сенявських у Бережанськоиму замку]]
|-
| [[Скалат]]
| [[Підволочиський район|Підволочиський]]
| [[Скалатський замок]]
|
| 1630 р.
| Оборонна фортеця
| Реставрується
| [[Файл:Ukraine.Skalat.Castle01.jpg|150px|Одна з 5 веж Скалатської фортеці]]
|-
| [[Чортків]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Чортківський замок]]
|
| 1610
| Оборонний
| Підготовка до Реставрації
|
|-
| [[Кривче]]
| [[Борщівський район|Борщівський]]
| [[Кривченський замок]]
|
| 1639-1650 р.
| Оборонний
| Частково збережений
|
|-
| [[Буданів]]
| [[Теребовлянський район|Теребовлянський]]
| [[Буданівський замок]]
|
| 17 століття
| Оборонний
| Приміщення психлікарні
|[[Файл:Буданів - Замок.jpg|150x150пкс]]
|-
| [[Білокриниця (Кременецький район)|Білокриниця]]
| [[Кременецький район|Кременецький]]
| [[Білокриницький палац]]
|
| 19 століття
| Палац
| Приміщення Кременецького Лісотехнікуму
|
|-
| [[Ягільниця]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Ягільницький замок]]
|
| 1630 р.
| Оборонний
| Частково реставрований, 2 бастіони та в'їзна брама не збереглися
|
|
|-
| [[Золотий Потік]]
| [[Бучацький район|Бучацький]]
| [[Золотопотіцький замок]]
|
| Приблизно 1568–1631 рр.
| Оборонна фортеця
| Частково зруйнований, залишки палацу
| [[Файл:Ukraine.Zolotiy Potik.Castle01.jpg|150px|Золотопотіцький замок]]
|-
| [[Біще]]
| [[Бережанський район|Бережанський]]
| [[Костел Внебовзяття Пресвятої Діви Марії (Біще)|Біщенський оборонний костел]]
|
| 16 століття
| Оборонний костел
| Руїни (закуплений ліс, для створення даху)
| [[Файл:Біще, Бережанський район — костел.jpg|150px|Оборонний костел у Біще]]
|-
| [[Теребовля]]
| [[Теребовлянський район|Теребовлянський]]
| [[Теребовлянський замок]]
|
| 1631
| Оборонний
| Реставрується
|
|-
| [[Окопи (Борщівський район)|Окопи]]
| [[Борщівський район|Борщівський]]
| [[Фортеця Святої Трійці]]
|
| 1692
| Оборонний
| Частвоко збережені дві брами і руїни башти Пуласького
| [[Файл:Okopy, Lvivska Brama.jpg|150px|Львівська брама замку Святої Трійці]]
|-
| [[Скала-Подільська]]
| [[Борщівський район|Борщівський]]
| [[Скала-Подільський замок]]
|
| 1518-сер.18 ст.
| Оборонний
| Руїни
| [[Файл:Ukraine Skala Podilska - palace.jpg|150px|Залишки палацу на території Скала-Подільського замку]]
|-
| [[Язловець]]
| [[Бучацький район|Бучацький]]
| [[Язловецький замок]]
|
| 14-18 століття
| Оборонний і палац
| Руїни замку і реставрований палац
| [[Файл:Yaslovets castle.jpg|150px|Одна зі стін Язловецького замку]]
|-
| [[Сидорів]]
| [[Гусятинський район|Гусятинський]]
| [[Сидорівський замок]]
|
| 17 століття
| Оборонний
| Руїни
| [[Файл:Ukraine.Sydoriv.Castle01.jpg|150px|Сидорівська фортеця]]
|-
| [[Личківці]]
| [[Гусятинський район|Гусятинський]]
| [[Личковецький замок]] та оборонний [[Костел Непорочного Зачаття Пречистої Діви Марії (Личківці)|костел у Личківцях]]
|
| Замок 15 століття, а костел 1726 року
| Оборонний замок та костел
| Руїни
| [[Файл:Костел у Личківцях.jpg|150px|Оборонний костел у Личківцях]]
|-
| [[Микулинці]]
| [[Теребовлянський район|Теребовлянський]]
| [[Микулинецький замок]]
|
| 16-18 століття
| Оборонний
| Руїни
|[[Файл:Forteca mykulynci 1.jpg|150px|Руїни Микулинецького замку]]
|-
| [[Кудринці (Чортківський район)|Кудринці]]
| [[Борщівський район|Борщівський]]
| [[Кудринецький замок]]
|
| 16 століття
| Оборонний
| Руїни
| [[Файл:MG 3633.JPG|150px|Кудринецький замок]]
|-
| [[Кременець]]
| [[Кременецький район|Кременецький]]
| [[Кременецький замок]]
|
| 13-16 століття
| Оборонний
| Руїни
| [[Файл:Ukraina (111).jpg|150px|Кременецький замок на Замковій горі Боні]]
|-
| [[Нирків]]
| [[Заліщицький район|Заліщицький]]
| [[Червоногородський замок]]
|
| Замок 14 ст., палац 19 століття
| Оборонний замок і палац
| Руїни
| [[Файл:Nyrkow.jpg|150px|Вежі Червоногородського замку]]
|-
| [[Бучач]]
| [[Бучацький район|Бучацький]]
| [[Бучацький замок]]
|
| 1379 р.
| Оборонний
| Руїни
| [[Файл:Buchach (42).jpg|150px|Стіна Бучацького замку]]
|-
| [[Підзамочок]]
| [[Бучацький район|Бучацький]]
| [[Підзамочківський замок]]
|
| 1600
| Оборонний
| Руїни
| [[Файл:Pidzomochok castle.jpg|150px|[[Підзамочківський замок]]]]
|-
| [[Токи]]
| [[Підволочиський район|Підволочиський]]
| [[Токівський замок]]
|
| 16 століття
| Оборонний
| Руїни
|
|-
| [[Висічка]]
| [[Борщівський район|Борщівський]]
| [[Замок у селі Висічка]]
|
| 17-18 століття
| Оборонний
| Руїни
| [[Файл:Vysichka castle.jpg|150px|Вежа замку у Висічці]]
|-
| [[Новосілка (Заліщицька міська громада)|Новосілка]]
| [[Заліщицький район|Заліщицький]]
| [[Новосілківський замок]]
|
| 17 століття
| Оборонний
| Збереглися лише руїни Вежі Володієвського
|
|-
| [[Залізці]]
| [[Зборівський район|Зборівський]]
| [[Залозецький замок]]
|
| 1516 р.
| Оборонний
| Руїни, збереглися окремі частини підземелля
| [[Файл:Zaliztsi, castle.jpg|150px|Вхід до Залозецького замку]]
|-
| [[Долина (Тернопільський район)|Долина]]
| [[Теребовлянський район|Теребовлянський]]
| [[Янівський замок]]
|
| 17 століття
| Оборонний
| Руїни
|
|-
| [[Залужжя (Збаразька міська громада)|Залужжя]]
| [[Збаразький район|Збаразький]]
| [[Церква Преображення Господнього (Залужжя, ПЦУ)|Церква Преображення Господнього]]
| 49°40′19″ пн. ш. 25°45′04″ сх. д.
| 1600 р.
| Оборонна церква
| Церква була частиною оборонного монастиря
| [[Файл:Zaluzhia 1.JPG|150px|Преображенська церква]]
|
|}

=== Втрачені ===
{| class="wikitable sortable"
|+
! Населений пункт
! Район
! Замок
! Координати
! Рік спорудження
! Тип
! Сучасний стан
! Зображення
|-
| [[Баворів]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Баворівський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений<ref>до наших днів залишилася тільки частина підземних ходів</ref>
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Більче-Золоте]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Більче-Золотецький замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Білокриниця (Залозецька селищна громада)|Білокриниця]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Білокриницький замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Великі Бірки]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Борецький замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| [[Файл:Zamok Borky - map Miga 1782..jpg|150 px|Фрагмент мапи Фрідріха фон Міга 1779—1782 із зображенням замку]]
|-
| [[Борщів]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Борщівський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Гримайлів]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Гримайлівський замок-палац]]
|
|
| Замок-палац
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Гусятин]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Гусятинський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Дзвенигород]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Дзвенигородський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Завалів]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Завалівський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Збриж (Чортківський район)|Збриж]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Збризький замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Касперівці]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Касперівський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| [[Файл:Касперівський замок.png|150 px|]]
|-
| [[Козова]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Козівський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Коцюбинці]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Коцюбинський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Ланівці (село)|Ланівці]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Лановецький замок (Борщівська громада)|Лановецький замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Мельниця-Подільська]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Мельниці-Подільський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Підгайці]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Підгаєцький замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Пробіжна]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Пробіжнянський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Старий Збараж]]
| [[Тернопільський район|Тернопільський]]
| [[Старозбаразька фортеця]]
|
|
| Замок
| Руїни
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Стіжок]]
| [[Кременецький район|Кременецький]]
| [[Данилівський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Сапогів (Чортківський район)|Сапогів]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Сапогівський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Товсте (селище)|Товсте]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Товстенський замок (Товстенська громада)|Товстенський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Трубчин]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Трубчинський замок]]
|
|
| Замок
| Втрачений
| <!--[[Файл:|150 px|]]-->
|-
| [[Шманьківці]]
| [[Чортківський район|Чортківський]]
| [[Шманьківський замок]]
| [[XVII століття|XVII ст.]]
|
| Замок
| Втрачений
| [[Файл:Шманьківці-III (замчище), Вівці Юрія Захарчука, 1661.jpg|150 px|Вівці пасуться на мисоподібному пагорбі, де колись був дерев'яний замок]]
|}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Література ==
* {{ТЕС|1|613—616|[[Бурма Василь Олександрович|Бурма, В.]]|Замки Тернопільщини}}
* ''[[Мацюк Орест Ярославович|Мацюк, О.]]'' [[Замки і фортеці Західної України]].
* ''[[Мороз Володимир Романович|Мороз, В.]]'' Замки Тернопілля. — Тернопіль: Підручники і посібники, 2009. — 176 с.
* ''Мороз, В.'' Замки і фортеці Тернопілля / Володимир Мороз. — Тернопіль: Підручники і посібники, 2011. — 160 с.
* Замки Тернопілля // [[Галицька брама]], № 5-6 (149–150), 2007. — Л.: Центр Європи.
* ''Гнатенко, М.'' [http://tyzhden.ua/Culture/6601 Шляхетні мури] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20111214043318/http://tyzhden.ua/Culture/6601 |date=14 грудня 2011 }} // Український тиждень. — 2011. — 14 січня.

== Посилання ==
* Інтерактивна карта «[https://magneticonegis.maps.arcgis.com/apps/Shortlist/index.html?appid=f617cfdae650453f8bf27b1218e7c2d3 Втрачені історико-архітектурні пам'ятки Тернопілля] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210429171354/https://magneticonegis.maps.arcgis.com/apps/Shortlist/index.html?appid=f617cfdae650453f8bf27b1218e7c2d3 |date=29 квітня 2021 }}»
* [[Замковий туризм в Україні (книга)|Замковий туризм в Україні]]
* [[Країна замків і фортець (книга)|Країна замків і фортець]]
* [https://web.archive.org/web/20160315212415/http://tinigard.info/ruins-of-castles-i/ 11 замків і фортець Західного Поділля (частина перша)]
* [https://web.archive.org/web/20160305112459/http://tinigard.info/ruins-of-castles-ii/ 11 замків і фортець Західного Поділля (частина друга)]

{{commons|Category:Wikiexpedition Castles of Ternopil|Замки Тернопільщини}}
{{Замки Тернопільщини}}

[[Категорія:Замки та палаци Тернопільської області|*]]
[[Категорія:Замки України]]


text:
# Вахліовський Антон Сергійович
Антон Сергійович Вахліовський (нар. 20 червня 1984, Вінниця) — український актор театру та кіно.

## Життєпис
Народився у Вінниці 20 червня 1984 року.
2006-го закінчив Київський національний університет театру, кіно та телебачення ім. І.К. Карпенка-Карого (курс народного артиста України та Росії Едуарда Митницького). З 2003 працює у Київському театрі драми і комедії на лівому березі Дніпра.

## Ролі в театрі
Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра
- 1997 (введення з 2002) — «Кручений біс» Федора Сологуба; реж. Юрій Одинокий — Сашко Пильніков
- 1997 (введення з 2005) — «Рогоносець» Фернана Кроммелінка; реж. Олексій Лісовець — Хлопець з Осткерку
- 2004 — «Тайна королівського палацу» — Хлопчик
- 2005 — «Ромео и Джульетта» — Поліцейський, Музикант, Слуга Капулетті
- 2006 — «Голубчики мої!..» за творами Федора Достоєвського та Олександра Володіна — Валєра, Секретар суду
- 2007 — «Рожевий міст» Роберта Воллера; реж. Катерина Степанкова — Майкл Джонсон
- 2007 — «Небезпечні зв'язки» — Слуга
- 2008 — «Річард ІІІ» за однойменною п'єсою Вільяма Шекспіра; реж. Андрій Білоус — Принц Уельський
- 2008 — «Том Сойер» Ярослава Стельмаха за мотивами романа Марка Твена — Том Сойєр
- 2009 — «Играем Чонкина» за романом «Жизнь и необычайные приключения солдата Ивана Чонкина» В. Войновича — Пілот
- 2010 — «Три сестри» Антона Чехова; реж. Едуард Митницький — Володимир Карлович Роде
- 2010 — «Возвращение блудного отца» — Син
- 2011 — «Гости грядут в полночь» за п'єсою «Прощання Дон Жуана» А. Міллера — Корнет
- 2011 — «Пассажир в чемодане» за п'єсою «Біля ковчегу о восьмій» У. Хуба — Другий Пінгвін

Антреприза
- 2009 — «Мещанин во дворянстве» Мольєра — Клеонт

## Фільмографія
- 2007 — Серцю не накажеш (телесеріал) — епізод
- 2008 — Дім, милий дім — Шурик
- 2011 — Повернення Мухтара–7 — Друг Юрлова
- 2011 — Темні води — Умка
- 2011 — Чемпионы из подворотни — Професор
- 2012 — Жіночий лікар (телесеріал) — Ігор Пантєлєєв

title: Вахліовський Антон Сергійович

wikitext:
{{Сирий переклад}}
{{Без джерел|дата=травень 2023}}
{{Актор
| bgcolour = yellow
| ім'я=Антон Вахліовський
| ім'я_при_народженні =
| зображення =
| дата_народження = 20.6.1984
| місце_народження =[[Вінниця]], [[УРСР]]
| дата_смерті =
| місце_смерті =
| громадянство ={{UKR}}
| національність =
| рід_діяльності =[[актор]]
| роки_діяльності =[[2003]] — наш час
| дружина =
| чоловік =
| діти =
| сторінка_в_інтернеті =
| провідні_ролі =
| нагороди =
}}

'''Антон Сергійович Вахліовський''' ({{н}} [[20 червня]] [[1984]], [[Вінниця]]) — український актор театру та кіно.

== Життєпис ==
Народився у [[Вінниця|Вінниці]] [[20 червня]] [[1984]] року.

[[2006]]-го закінчив Київський національний університет театру, кіно та телебачення ім. І.К. Карпенка-Карого (курс народного артиста України та Росії [[Митницький Едуард Маркович|Едуарда Митницького]]). З [[2003]] працює у [[Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра|Київському театрі драми і комедії на лівому березі Дніпра]].

== Ролі в театрі ==
; [[Київський академічний театр драми і комедії на лівому березі Дніпра]]
* {{рік у театрі|1997}} (введення з 2002) — «Кручений біс» [[Сологуб Федір Кузьмич|Федора Сологуба]]; реж. [[Одинокий Юрій Дмитрович|Юрій Одинокий]] — ''Сашко Пильніков''
* 1997 (введення з 2005) — «Рогоносець» [[Фернан Кроммелінк|Фернана Кроммелінка]]; реж. [[Лісовець Олексій Іванович|Олексій Лісовець]] — ''Хлопець з Осткерку''
* {{рік у театрі|2004}} — «Тайна королівського палацу» — ''Хлопчик''
* {{рік у театрі|2005}} — «Ромео и Джульетта» — ''Поліцейський, Музикант, Слуга Капулетті''
* {{рік у театрі|2006}} — «Голубчики мої!..» за творами [[Достоєвський Федір Михайлович|Федора Достоєвського]] та [[Володін Олександр Мойсейович|Олександра Володіна]] — ''Валєра, Секретар суду''
* {{рік у театрі|2007}} — «Рожевий міст» [[Роберт Джеймс Воллер|Роберта Воллера]]; реж. [[Степанкова Катерина Костянтинівна|Катерина Степанкова]] — ''Майкл Джонсон''
* 2007 — «Небезпечні зв'язки» — ''Слуга''
* {{рік у театрі|2008}} — «Річард ІІІ» за [[Річард III (п'єса)|однойменною п'єсою]] [[Вільям Шекспір|Вільяма Шекспіра]]; реж. [[Білоус Андрій Федорович|Андрій Білоус]] — ''Принц Уельський''
* 2008 — «Том Сойер» Ярослава Стельмаха за мотивами романа Марка Твена — ''Том Сойєр''
* {{рік у театрі|2009}} — «Играем Чонкина» за романом «Жизнь и необычайные приключения солдата Ивана Чонкина» В. Войновича — ''Пілот''
* {{рік у театрі|2010}} — «Три сестри» Антона Чехова; реж. Едуард Митницький — ''Володимир Карлович Роде''
* 2010 — «Возвращение блудного отца» — ''Син''
* {{рік у театрі|2011}} — «Гости грядут в полночь» за п'єсою «Прощання Дон Жуана» А. Міллера — ''Корнет''
* 2011 — «Пассажир в чемодане» за п'єсою «Біля ковчегу о восьмій» У. Хуба — ''Другий Пінгвін''

; Антреприза
* {{рік у театрі|2009}} — «Мещанин во дворянстве» [[Мольєр]]а — ''Клеонт''

== Фільмографія ==
* {{рук|2007}} — Серцю не накажеш (телесеріал) — ''епізод''
* {{рук|2008}} — Дім, милий дім — ''Шурик''
* {{рук|2011}} — [[Повернення Мухтара]]–7 — ''Друг Юрлова''
* 2011 — Темні води — ''Умка''
* 2011 — Чемпионы из подворотни — ''Професор''
* {{рук|2012}} — [[Жіночий лікар (серіал)|Жіночий лікар]] (телесеріал) — ''Ігор Пантєлєєв''

== Посилання ==
* [https://drama-comedy.kiev.ua/collective/anton-vahliovskyj/ Офіційний сайт Київського театру драми і комедії на лівому березі Дніпра] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210410165044/https://drama-comedy.kiev.ua/collective/anton-vahliovskyj/ |date=10 квітня 2021 }}
* [https://dzygamdb.com/uk/persons/1627 Сайт dzygamdb.com] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210410165046/https://dzygamdb.com/uk/persons/1627 |date=10 квітня 2021 }}
* [http://www.kino-teatr.ru/kino/acter/m/post/272085/bio/ Сайт Kino-Teatr.ru (рос.)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121106092237/http://kino-teatr.ru/kino/acter/m/post/272085/bio/ |date=6 листопада 2012 }}

[[Категорія:Актори Київського академічного театру драми і комедії на лівому березі Дніпра]]

title: Антон Вахліовський

Народився: 20 червня 1984 (40 років) · Вінниця, УРСР

Громадянство: Україна

Діяльність: актор

Роки діяльності: 2003 — наш час


text:
# Поділля (УНР)
Поділля — земля Української Народної Республіки. Адміністративно-територіальна одиниця найвищого рівня. Земський центр — місто Кам'янець-Подільський. Заснована 6 березня 1918 року згідно з Законом «Про адміністративно-територіальний поділ України», що був ухвалений Українською Центральною Радою. Скасована 29 квітня 1918 року гетьманом України Павлом Скоропадським, що повернув старий губернський поділ часів Російської імперії.

## Опис
До землі мали увійти Кам'янецький, Проскурівський, Ушицький, частина Могилівського повітів Подільської губернії та частина Старокостянтинівського повіту Волинської губернії.

title: Поділля (УНР)

wikitext:
{{Otheruses}}
{{адміністративна одиниця}}
{{Infobox
|abovestyle = background-color:#eee; text-align:center;
|tnavbar=Земля УНР
|above=Поділля
|image=[[Файл:UNR 1918 divisions-0.png|250px]]
|image2={{legend|#D7C0FE|колір землі на карті}}
|label1=Центр
|data1=[[Кам'янець-Подільський]]
|label2=Засновано
|data2=[[6 березня]] [[1918]]
|label3=Скасовано
|data3=[[29 квітня]] [[1918]]
}}
'''Поділля''' — [[земля УНР|земля]] [[Українська Народна Республіка|Української Народної Республіки]]. [[Адміністративно-територіальний поділ|Адміністративно-територіальна одиниця]] найвищого рівня. Земський центр — місто [[Кам'янець-Подільський]]. Заснована [[6 березня]] [[1918]] року згідно з Законом «[[Закон УНР про адміністративно-територіальний поділ України|Про адміністративно-територіальний поділ України]]», що був ухвалений [[Українська Центральна Рада|Українською Центральною Радою]]<ref>''Шабельников В. І.'' Реформування адміністративно-територіального устрою України в 1917—1940. — Донецьк: Вид-во Донецького національного ун-ту, 2006. — с. 22.</ref>. Скасована [[29 квітня]] [[1918]] року [[гетьман]]ом України [[Павло Скоропадський|Павлом Скоропадським]], що повернув старий губернський поділ часів [[Російська імперія|Російської імперії]].

== Опис ==
До землі мали увійти [[Кам'янецький повіт (Подільська губернія)|Кам'янецький]], [[Проскурівський повіт|Проскурівський]], [[Ушицький повіт|Ушицький]], частина [[Могилівський повіт|Могилівського]] [[повіт]]ів [[Подільська губернія|Подільської губернії]] та частина [[Старокостянтинівський повіт|Старокостянтинівського повіту]] [[Волинська губернія|Волинської губернії]].

== Див. також ==
* [[Західне Поділля]]
* [[Поділля]]
* [[Подоляни]]
* [[Подільський говір]]

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Землі УНР}}

[[Категорія:Поділля]]
[[Категорія:Історія Кам'янця-Подільського]]
[[Категорія:Землі УНР]]
[[Категорія:Українська революція у Вінницькій області]]
[[Категорія:Українська революція у Хмельницькій області]]

title: Поділля

Центр: Кам'янець-Подільський

Засновано: 6 березня 1918

Скасовано: 29 квітня 1918


text:
# Вулиця Абді Іпекчі
Вулиця Абді Іпекчі (тур. Abdi İpekçi Caddesi) — головна торгова вулиця, розташована в районі Шишлі, Стамбул. Довжина вулиці становить 700 метрів.
За останнє десятиліття вулиця в престижному районі перетворилася на місце роздрібної торгівлі. Місячна оренда тут становить 3500$ за м². на середину 2010-х це найдорожча вулиця для роздрібних магазинів Туреччини Безліч ексклюзивних і дорогих крамниць, що пропонують турецькі та міжнародні дизайнерські бренди, ресторани інтернаціональної кухні і кав'ярні вишикувалися по обидва боки вулиці.
Вулиця названа на честь Абді Іпекчі, відомого журналіста і редактора головної газети Туреччини «Міллієт». Іпекчи було вбито 1 лютого 1979, в своєму автомобілі біля своєї квартири на цій вулиці Мехметом Алі Агджою, який пізніше став відомий своїм невдалим замахом на Папу Іоанна Павла II. У 2000 на місці загибелі Абді Іпекчі було встановлено пам'ятник
Деякі крамниці:
- Hugo Boss
- Chanel
- Louis Vuitton
- Giorgio Armani
- Cartier
- Prada
- Hermès
- Gucci
- Ermenegildo Zegna
- Dior
- Tod's
- DKNY
- Escada
- Burberry
- Max Mara
- Salvatore Ferragamo
- Gianfranco Ferre

## Святкування Нового року
У переддень Нового року вулицю прикрашають, вона стає головним людним місцем Стамбулу, попри те, що раніше таким місцем була площа Таксим

title: Вулиця Абді Іпекчі

wikitext:
{{Вулиця
 |назва = Вулиця Абді Іпекчі
 |оригінальна назва     = {{lang-tr|Abdi İpekçi Caddesi}}
 |країна                = {{TUR}}
 |населений пункт = [[Стамбул]]
 |місцевість =
 |район =
 |розташування =
 |на карті =
 |фото = Abdi İpekçi Caddesi.jpg
 |підпис = Вулиця Абді Іпекчі
 |назва на честь =[[Абді Іпекчі]]
 |колишні назви =
 |протяжність =
 |населення =
 |координати = {{coord|41.04991|N|28.99168|E|region:TR-34_type:landmark_source:dewiki|display=title}}
 |покриття = асфальт
 |рух =
 |індекс =
 |телефони =
 |метро =
 |автобус =
 |трамвай =
 |тролейбус =
 |залізниця =
 |маршрутні таксі =
 |зупинки =
 |будівлі =
 |архітектурні пам'ятки =
 |пам'ятники =
 |храми =
 |державні установи =
 |навчальні заклади =
 |заклади культури =
 |медичні заклади =
 |аптеки =
 |пошта =
 |комерція =
 |забудова =
 |підприємства =
 |парки  =
 |тип =
}}

[[Файл:Abdi İpekçi Anıtı (2).JPG|thumb|250px|пам'ятник Абді Іпекчі]]
'''Вулиця Абді Іпекчі''' ({{lang-tr|Abdi İpekçi Caddesi}}) — головна торгова вулиця, розташована в районі [[Шишлі]], [[Стамбул]]. Довжина вулиці становить 700 метрів.

За останнє десятиліття вулиця в престижному районі перетворилася на місце роздрібної торгівлі. Місячна оренда тут становить 3500$ за м². на середину 2010-х це найдорожча вулиця для роздрібних магазинів [[Туреччина|Туреччини]]<ref>{{cite news |title=Alışveriş caddelerinde kiralar yüzde 25 geriledi |author=Dilek Taş |date=1 жовтня 2009 |newspaper=[[Sabah]] |url=http://www.sabah.com.tr/Ekler/Emlak/2009/10/01/alisveris_caddelerinde_kiralar_yuzde_25_geriledi |accessdate=2011-09-20 |language=tr |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120406205545/http://www.sabah.com.tr/Ekler/Emlak/2009/10/01/alisveris_caddelerinde_kiralar_yuzde_25_geriledi |archivedate=2012-04-06 |deadurl=yes }}.</ref> Безліч ексклюзивних і дорогих крамниць, що пропонують турецькі та міжнародні дизайнерські [[бренд]]и, [[ресторан]]и інтернаціональної [[Кухня|кухні]] і кав'ярні вишикувалися по обидва боки вулиці.

Вулиця названа на честь [[Абді Іпекчі]], відомого журналіста і редактора головної [[Газета|газети]] Туреччини «[[Міллієт]]». Іпекчи було вбито 1 лютого 1979, в своєму автомобілі біля своєї квартири на цій вулиці [[Мехмет Алі Агджа|Мехметом Алі Агджою]], який пізніше став відомий своїм невдалим замахом на [[Іван Павло II|Папу Іоанна Павла II]]. У 2000 на місці загибелі Абді Іпекчі було встановлено пам'ятник<ref>[http://www.milliyet.com.tr/2000/01/31/haber/hab08a.html Newspaper ''Milliyet'' on January 31, 2000] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080915184849/http://www.milliyet.com.tr/2000/01/31/haber/hab08a.html |date=15 вересня 2008 }} {{tr icon}}.</ref>

Деякі крамниці:
* [[Hugo Boss]]
* [[Chanel]]
* [[Louis Vuitton]]
* [[Giorgio Armani]]
* [[Cartier]]
* [[Prada]]
* [[Hermès]]
* [[Gucci]]
* [[Ermenegildo Zegna]]
* [[Dior]]
* [[Tod's]]
* [[DKNY]]
* [[Escada]]
* [[Burberry]]
* [[Max Mara]]
* [[Salvatore Ferragamo]]
* [[Gianfranco Ferre]]

== Святкування Нового року ==
У переддень Нового року вулицю прикрашають, вона стає головним людним місцем Стамбулу, попри те, що раніше таким місцем була [[Таксим (площа)|площа Таксим]]<ref>[http://haber.mynet.com/detail_news/?type=Actuel&id=A010252D&date=01Ocak2007 My Net on January 1, 2007] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070102104412/http://haber.mynet.com/detail_news/?type=Actuel&id=A010252D&date=01Ocak2007 |date=січень 2, 2007 }} {{tr icon}}.</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

{{DEFAULTSORT:Іпекчі Абді вулиця}}

[[Категорія:Вулиці Стамбула|А]]
[[Категорія:Шишлі]]

title: тур. Abdi İpekçi Caddesi

тур. Abdi İpekçi Caddesi: Вулиця Абді Іпекчі

Населений пункт: Стамбул

title: Історичні відомості

Назва на честь: Абді Іпекчі

title: Загальні відомості

title: Транспорт

Покриття: асфальт


text:
# Борисикевич Михайло Михайлович
Михайло Михайлович Борисикевич (зустрічається також написання прізвища Борискевич; 1 березня 1848, с. Білобожниця, нині Чортківський район — 18 вересня 1899, Грац) — український лікар-окуліст, доктор медицини.[джерело?]

## Біографія
Народився 1 березня 1848 року в с. Білобожниця (Королівство Галичини та Володимирії, Австро-Угорщина, нині Чортківського району Тернопільської області, Україна). Вчився в школі народній у Бучачі, державних гімназіях Станиславова і Тернополя. Був активістом Тернопільської гімназійної (студентської) «Громади».
У 1866 р. вступив на медичний факультет Віденського університету, який закінчив 1872 р. Став аспірантом у клініці відомого офтальмолога Арльта, а пізніше — професора Штельвага. Протягом шести років удосконалював свій фах, служив військовим лікарем. Служив військовим лікарем (працював в очній клініці Відня), з 1887 року — професор офтальмології. З 1889 р. — декан медичного факультету університету в м. Інсбрук (Австрія), з 1892 року — професор університету у м. Грац. Помер 18 вересня 1899 року в м. Граці. Приїжджав на малу батьківщину, де безкоштовно надавав лікарську допомогу.
Помер 18 вересня 1899 року в м. Граці.

## Наукова діяльність
Автор багатьох праць німецькою мовою з офтальмології, зокрема, з гістології очної сітківки. Один з небагатьох українців, який став дійсним професором відомих західних університетів, ученим світового значення. Деякі з його праць були пріоритетними у своїй науці. Вони й сьогодні мають значення для діагностики захворювань нервової системи людини. Жодна з праць не перекладена українською мовою, хоч у цих публікаціях використано матеріал спостережень за населенням галицького села.

## Вшанування пам'яті
До 150-річчя Михайла Борисикевича в Україні була випущена поштова марка, присвячена медику, тиражем 700 000 екземплярів.
На малій батьківщині Михайла Борисикевича в селі Білобожниця встановлено пам'ятник вченому (1990).

title: Борисикевич Михайло Михайлович

wikitext:
{{Науковець
| ім'я               = Михайло Борисикевич
| ім'я_мовою_оригінала =
| портрет            =
| зображення_розмір  =
| зображення_підпис  =
| дата народження    = 1.3.1848
| місце народження   = с. [[Білобожниця]], нині [[Чортківський район]]
| дата смерті        = 18.9.1899
| місце смерті       = м. [[Ґрац|Грац]]
| резиденція         =
| громадянство       = {{AUT-HUN}}
| національність     = [[українець]]
| галузь             = [[офтальмологія]]
| заклад             = [[Інсбруцький університет]]<br/>[[Ґрацький університет]]
| Alma Mater         = [[Віденський університет]]
| Посада             = [[Декан (посада)|декан]] медичного факультету [[Інсбруцький університет|університету в м. Інсбрук]]
| відомий завдяки    = автор праць з [[гістологія|гістології]] очної [[сітківка|сітківки]]
| звання             = [[професор]]
| ступінь            =
| керівник           =
| учні               =
| Батько             =
| Мати               =
| Дружина            =
| Чоловік            =
| Діти               =

}}
{{Othernames|Борисикевич}}
'''Михайло Михайлович Борисикевич''' (зустрічається також написання прізвища ''Борискевич'';<ref>{{Cite web |url=http://www.ukrainians-world.org.ua/ukr/peoples/2aef99c693918d9b/ |title=проект «Українці у світі» |accessdate=14 квітня 2011 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20160304203420/http://www.ukrainians-world.org.ua/ukr/peoples/2aef99c693918d9b/ |archivedate=4 березня 2016 |deadurl=yes }}</ref> {{ДН|1|03|1848}}, с. [[Білобожниця]], нині [[Чортківський район]] — {{ДС|18|09|1899}}, [[Ґрац|Грац]]) — український [[лікар]]-[[окуліст]], [[доктор медицини]].<ref name="МО0">''Ониськів М.'' Борисикевич Михайло Михайлович… — С. 170.</ref>{{Джерело}}

== Біографія ==

Народився 1 березня 1848 року в с. Білобожниця ([[Королівство Галичини та Володимирії]], [[Австро-Угорщина]], нині [[Чортківський район|Чортківського району]] [[Тернопільська область|Тернопільської області]], [[Україна]]). Вчився в школі<ref name="МО0"/> народній у [[Бучач]]і, державних [[гімназія]]х [[Станиславівська державна гімназія|Станиславова]] і [[Перша Тернопільська гімназія|Тернополя]]. Був активістом Тернопільської гімназійної (студентської) «[[Громада (товариство, Тернопіль)|Громади]]».<ref>''Окаринський В.'' Землі нинішньої Тернопільщини в Новий час (кінець XVIII ст.—1914 р.) // {{ТІМС|1|78}}</ref>

У [[1866]] р. вступив на медичний факультет [[Віденський університет|Віденського університету]], який закінчив [[1872]] р. Став [[аспірант]]ом у клініці відомого [[офтальмолог]]а Арльта, а пізніше — професора Штельвага. Протягом шести років удосконалював свій фах, служив військовим лікарем. Служив військовим лікарем (працював в очній клініці Відня<ref name="МО0"/>), з [[1887]] року — [[професор]] [[Офтальмологія|офтальмології]]. З [[1889]] р. — [[Декан (посада)|декан]] медичного факультету [[Інсбрукський університет|університету в м. Інсбрук]] ([[Австрія]]), з [[1892]] року — професор [[Грацький університет|університету у м. Грац]]. Помер 18 вересня 1899 року в м. Граці. Приїжджав на малу батьківщину, де безкоштовно надавав лікарську допомогу.<ref name="МО0"/>

Помер 18 вересня 1899 року в м. Граці.

== Наукова діяльність ==

Автор багатьох праць [[німецька мова|німецькою мовою]] з офтальмології, зокрема, з [[гістологія|гістології]] очної [[сітківка|сітківки]]. Один з небагатьох українців, який став дійсним професором відомих західних університетів, ученим світового значення. Деякі з його праць були пріоритетними у своїй науці. Вони й сьогодні мають значення для [[діагностика|діагностики]] захворювань [[нервова система|нервової системи]] людини. Жодна з праць не перекладена [[українська мова|українською мовою]], хоч у цих публікаціях використано матеріал спостережень за населенням [[Галичина|галицького]] села.

== Вшанування пам'яті ==

До 150-річчя Михайла Борисикевича в Україні була випущена [[поштова марка]], присвячена медику, тиражем 700 000 екземплярів.<ref>{{Cite web |url=http://www.ukrainian-philately.info/catalog/ucatalog/covers/1998-cvr.htm |title=Каталог Поштових Марок України — «Весна» |accessdate=14 квітня 2011 |archive-date=4 березня 2016 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160304134026/http://www.ukrainian-philately.info/catalog/ucatalog/covers/1998-cvr.htm }}</ref>

На малій батьківщині Михайла Борисикевича в селі [[Білобожниця]] встановлено [[пам'ятник]] вченому ([[1990 у Тернопільській області|1990]]).

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Джерела і література ==
* Борисикевич Михайло // {{ЕУ|1|159}}
* Борисикевич Михайло // «Журавлина» книга: Тернопільська українська західна діаспора: Словник імен / Авт.-уклад. Мельничук Б., Мельничук Х. — Тернопіль, 1999. — Ч. 1. — С. 63—64.
* ''Збожна О.'' Чи закінчив Михайло Борисикевич Станіславську гімназію? // Тернопілля'97: Реґіон. річник. — Т., 1997. — С. 504; Свобода. — 1997. — 28 серп. — С. 5.
* ''Конопелько Г. Г.'' Михайло Борисикевич — лікар, вчений, педагог // Матеріали наукової конференції «Україна і світова наука» / Ред. Я. Гонський. — Т., 1993. — С. 30—31.
* ''Ониськів М.'' Борисикевич Михайло Михайлович // {{ТЕС|1|170—171}}
* ''Ониськів М.'' Михайло Борисикевич: офтальмолог з Галичини // Тернопілля’ 96: Регіональний річник. — Тернопіль, 1996. — С. 94—95.
* ''Ониськів М.'' 1 Березня минає 160 років з дня народження (1848) офтальмолога світового значення Михайла Борисикевича [Текст] // Вільне життя. — 2008. — 1 берез. — С. 7. — (Інформація звідусіль)
* ''Панчук І.'' Борисикевич Михайло (1848—1899) // Тернопільщина в іменах: Довід. — Т., 2006. — С. 25.
* ''Пундій П.'' Борисикевич Михайло // Українські лікарі: Бібліогр. довід. — Л.; Чикаго, 1994. — Кн. 1. — С. 37—38.
* 160 років від дня народження Михайла Михайловича Борисикевича (1. 03. 1848-18. 09. 1899) — вченого-офтальмолога, педагога [Текст] // Література до знаменних і пам'ятних дат Тернопільщини на 2008 рік: бібліогр. покажч. — Т., 2008. — С. 37—38.

== Посилання ==
* [http://www.irp.te.ua/index.php?option=com_content&view=article&id=1195:2010-03-19-18-51-06&catid=76:2009-10-04-11-03-50 Видатні діячі та почесні громадяни Чортківщини].
* [http://www.yl.edu.te.ua/index.aspx?res_xml=Online/Famous/sci/sci6.xml&num=3&res_xsl=Online/Famous/sci.xsl [[Тернопільська обласна бібліотека для молоді]]].
* [http://www.library.te.ua/library_content/calendar/kalendar08/03_1.htm 160 років від дня народження Михайла Михайловича Борисикевича]{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}.

{{ВП-Портали|Австрія|Біографії|Історія|Тернопільщина}}
{{Бібліоінформація}}
[[Категорія:Австрійські лікарі]]
[[Категорія:Українські офтальмологи]]
[[Категорія:Учні Першої тернопільської гімназії]]
[[Категорія:Учні Станиславівської державної гімназії]]
[[Категорія:Випускники Віденського університету]]
[[Категорія:Науковці Грацького університету]]
[[Категорія:Науковці Інсбруцького університету]]
[[Категорія:Доктори медицини]]
[[Категорія:Уродженці Білобожниці]]
[[Категорія:Навчались у Бучачі]]
[[Категорія:Померли в Граці]]

title: Михайло Борисикевич

Народився: 1 березня 1848 · с. Білобожниця, нині Чортківський район

Помер: 18 вересня 1899 (51 рік) · м. Грац

Поховання: Грац

Країна: Австро-Угорщина

Національність: українець

Діяльність: винахідник, педагог, офтальмолог

Alma mater: Віденський університет

Галузь: офтальмологія

Заклад: Інсбруцький університет · Ґрацький університет

Вчене звання: професор

Науковий ступінь: професор

Науковий керівник: Карл Штельваг фон Каріонd

Вчителі: Карл Фердінанд фон Арльтd і Карл Штельваг фон Каріонd

Відомі учні: Ян Стасінськийd

Відомий завдяки: автор праць з гістології очної сітківки


text:
# Дороніна Тетяна Василівна
Тетя́на Васи́лівна Доро́ніна — радянська та російська акторка театру і кіно, театральна режисерка. Заслужена артистка РРФСР (1964). Народна артистка РРФСР (1969). Народна артистка СРСР (1981). Лауреатка ряду вітчизняних і міжнародних премій, зокрема, в номінації «За видатний внесок у розвиток театрального мистецтва». Повний кавалер ордена «За заслуги перед Вітчизною». Членкиня Спілки письменників Росії.

## Життєпис
Народилася 12 вересня 1933 р. в Ленінграді в родині робітника. Закінчила Школу-студію МХАТу (1956). Працювала в Ленінграді (Великий драматичний театр імені Горького і Ленінградський театр ім. Ленінського комсомолу), потім — у театрах Москви (МХАТ, Московський академічний театр імені Володимира Маяковського, Театр «Сфера», Московський драматичний театр імені М. Єрмолової, Московський театр естради).
У 1987—2018 рр. — акторка, художня керівниця і директор Московського Художнього академічного театру імені Максима Горького.
Знімається у кіно з 1955 р.
На честь артистки названо астероїд 19120 Дороніна.
Її чоловіками у п'яти шлюбах були Народний артист Росії Олег Басілашвілі; Анатолій Юфіт, театрознавець і професор; Едвард Радзинський, письменник, драматург, сценарист і телеведучий; Борис Хімічев, Народний артист Росії; Роберт Тохненко.

## Фільмографія
Фільми і телеспектаклі:
- «Перший ешелон» (1955)
- «Йшли солдати...» (1958)
- «Обрій» (1961, Клава, радгоспниця)
- «Зачарований мандрівник» (1963, телеспектакль; циганка Груша)
- «Невигадана історія» (1964)
- «Робітниче селище» (1965)
- «Перекличка» (1965)
- «Обіцянка щастя» (1965, телеспектакль)
- «Старша сестра» (1966)
- «Три тополі на Плющисі» (1967, Нюра (Анна Григорівна)
- «Ще раз про любов» (1968)
- «Дивний характер» (1970, Надія Казакова)
- «Двадцять років потому» (1971, телеспектакль; королева Анна)
- «Мачуха» (1973)
- «Безприданниця» (1974, телеспектакль; Лариса Огудалова)
- «Ольга Сергіївна» (1975, Ольга Сергіївна)
- «На ясний вогонь» (1975, Анна Лаврентіївна Касьянова)
- «Ну, публіка!» (1976, телеспектакль; дамочка, попутниця Вольдемара)
- «Бенефіс Тетяни Дороніної» (1980, головна роль)
- «Капіж» (1981, Марія; Кіностудія імені Олександра Довженка)
- «Валентин і Валентина» (1985, мати Валентини)
- «ВДТ тридцять років потому» (1986, телеспектакль; Клеопатра Львівна Мамаєва з Москви)
- «Живи і пам'ятай» (1987, телеспектакль за романом В. Распутіна; Настьона) та ін.

title: Дороніна Тетяна Василівна

wikitext:
{{однофамільці|Доронін}}
{{актор}}
'''Тетя́на Васи́лівна Доро́ніна''' — радянська та російська акторка театру і кіно, театральна режисерка. [[Заслужена артистка РРФСР]] (1964). [[Народна артистка РРФСР]] (1969). [[Народна артистка СРСР]] (1981). Лауреатка ряду вітчизняних і міжнародних премій, зокрема, в номінації «За видатний внесок у розвиток театрального мистецтва». Повний кавалер [[Орден «За заслуги перед Вітчизною»|ордена «За заслуги перед Вітчизною»]]. Членкиня Спілки письменників Росії.

== Життєпис ==
Народилася [[12 вересня]] [[1933]] р. в [[Ленінград]]і в родині робітника. Закінчила [[Школа-студія МХАТ|Школу-студію МХАТу]] ([[1956]]). Працювала в Ленінграді ([[Великий драматичний театр імені Г. О. Товстоногова|Великий драматичний театр імені Горького]] і [[Балтійський дім|Ленінградський театр ім. Ленінського комсомолу]]), потім — у театрах Москви ([[МХАТ]], [[Московський академічний театр імені Володимира Маяковського]], Театр «Сфера», Московський драматичний театр імені М. Єрмолової, Московський театр естради).

У 1987—2018 рр. — акторка, художня керівниця і директор [[Московський художній театр|Московського Художнього академічного театру імені Максима Горького]].

Знімається у кіно з [[1955]] р.

На честь артистки названо астероїд [[19120 Дороніна]].

Її чоловіками у п'яти шлюбах були [[Народний артист Росії]] [[Басілашвілі Олег Валеріанович|Олег Басілашвілі]]; Анатолій Юфіт, театрознавець і професор; [[Едвард Радзинський]], письменник, драматург, сценарист і телеведучий; [[Хімічев Борис Петрович|Борис Хімічев]], [[Народний артист Росії]]; Роберт Тохненко.

== Фільмографія ==
Фільми і телеспектаклі:
* «[[Перший ешелон (фільм, 1955)|Перший ешелон]]» (1955)
* «[[Йшли солдати...]]» (1958)
* «[[Обрій (фільм, 1961)|Обрій]]» (1961, Клава, радгоспниця)
* «Зачарований мандрівник» (1963, телеспектакль; циганка Груша)
* «Н[[евигадана історія]]» (1964)
* «[[Робітниче селище (фільм)|Робітниче селище]]» (1965)
* «[[Перекличка (фільм)|Перекличка]]» (1965)
* [[Обіцянка щастя (фільм, 1965)|«Обіцянка щастя»]] (1965, телеспектакль)
* «[[Старша сестра]]» (1966)
* «[[Три тополі на Плющисі]]» (1967, Нюра (Анна Григорівна)
* «[[Ще раз про любов]]» (1968)
* «[[Дивний характер]]» (1970, Надія Казакова)
* [[Двадцять років по тому (фільм, 1971)|«Двадцять років потому»]] (1971, телеспектакль; королева Анна)
* «[[Мачуха (фільм, 1973)|Мачуха]]» (1973)
* «Безприданниця» (1974, телеспектакль; Лариса Огудалова)
* «[[Ольга Сергіївна]]» (1975, Ольга Сергіївна)
* «[[На ясний вогонь]]» (1975, Анна Лаврентіївна Касьянова)
* «Ну, публіка!» (1976, телеспектакль; дамочка, попутниця Вольдемара)
* «Бенефіс Тетяни Дороніної» (1980, головна роль)
* «[[Капіж (фільм)|Капіж]]» (1981, Марія; [[Кіностудія імені Олександра Довженка]])
* «[[Валентин і Валентина]]» (1985, мати Валентини)
* «[[Великий драматичний театр імені Г. О. Товстоногова|ВДТ]] тридцять років потому» (1986, телеспектакль; Клеопатра Львівна Мамаєва з Москви)
* «Живи і пам'ятай» (1987, телеспектакль за романом В. Распутіна; Настьона) та ін.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Література ==
* Кино: Энциклопедический словарь. М., 1987. — С.131;
* Всемирный биографический энциклопедический словарь. М., 1998. — С.253;
* УСЕ: Універсальний словник-енциклопедія. К., 1999. — С.444.
* Раззаков Ф. Популярная энциклопедия звезд М., 2000. — С.189—194;
* Иллюстрированный энциклопедический словарь. М., 2000. — С.433—434;
* Театр: Энциклопедия. М., 2002. — С.131.

== Посилання ==
* [https://www.kino-teatr.ru/teatr/acter/w/ros/1320/bio/ Біографія актриси на kino-teatr.ru] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191029053042/https://www.kino-teatr.ru/teatr/acter/w/ros/1320/bio/ |date=29 жовтня 2019 }}
{{бібліоінформація}}
[[Категорія:Кавалери ордена «За заслуги перед Вітчизною»]]
[[Категорія:Радянські акторки]]
[[Категорія:Російські акторки]]
[[Категорія:Російські театральні режисери]]
[[Категорія:Народні артисти СРСР]]
[[Категорія:Лауреати премії «Золота маска»]]
[[Категорія:Жінки, на честь яких названо астероїд]]
[[Категорія:Акторки за алфавітом]]
[[Категорія:Акторки XX століття]]
[[Категорія:Акторки XXI століття]]
[[Категорія:Театральні режисери XX століття]]
[[Категорія:Театральні режисери XXI століття]]
[[Категорія:Персоналії:ВДТ імені Товстоногова]]
[[Категорія:Актори та акторки МХАТу імені Максима Горького]]
[[Категорія:Персоналії:Московський художній театр імені Горького]]
[[Категорія:Персоналії:Волгоградський драматичний театр]]

title: рос. Татьяна Доронина

Народилася: 12 вересня 1933 (91 рік) · Ленінград, РСФРР, СРСР

Громадянство: Росія

Діяльність: акторка, театральна режисерка, режисерка

Alma mater: Школа-студія МХАТ

Роки діяльності: 1955 — тепер. час

У шлюбі з: Басилашвілі Олег Валеріанович, Радзинський Едвард Станіславович і Хімічев Борис Петрович

рос. Татьяна Доронина: Нагороди та премії

рос. Татьяна Доронина: Орден «За заслуги перед Вітчизною» I ступеня · Орден «За заслуги перед Вітчизною» II ступеня · Орден «За заслуги перед Вітчизною» III ступеня · Орден «За заслуги перед Вітчизною» IV ступеня · орден «За заслуги у культурі та мистецтві» · орден Пошани (Російська Федерація) · орден Дружби народів · медаль Франциска Скорини · народний артист СРСР · народний артист РРФСР · заслужений артист РРФСР · Орден святої рівноапостольної княгині Ольги · Золота маска

рос. Татьяна Доронина: Дороніна Тетяна Василівна у Вікісховищі