text:
# Іщук Богдан Олегович
Богда́н Оле́гович Іщу́к — солдат Національної гвардії України, учасник російсько-української війни, що загинув у ході російського вторгнення в Україну в 2022 році.

## Життєпис
Богдан Іщук народився 3 червня 2001 року в місті Козятині Вінницької області. Після закінчення місцевої школи № 2 здобув фах помічника машиніста тепловоза та електровоза у Козятинському міжрегіональному професійно-технічному училищі. Потім працював за фахом у Козятинському локомотивному депо. Паралельно вступив на заочну форму до Київського державного університету залізничного транспорту, який закінчив за спеціальністю «Локомотиви та локомотивне господарство». Займався карате кіокушинкай в клубі «Панда», ставав чемпіоном Вінницької області з кіокушинкай каратета. Наприкінці 2020 року Богдана Іщука призвали до лав ЗСУ. Проходив строкову службу в складі 15-го окремого Слов'янського полку Національної гвардії України, обіймав військову посаду старшого стрільця першого патрульного взводу стрілецького батальйону в місті Рубіжному на Луганщині. З початком повномасштабного російського вторгнення в Україну перебував на передовій у Луганській області. Загинув Богдан Іщук 31 березня 2022 року поблизу міста Новодружеськ Луганської області під час артилерійського обстрілу. Поховали загиблого в рідному місті Козятині

## Нагороди
- орден «За мужність» III ступеня (2022, посмертно) — за особисту мужність і самовіддані дії, виявлені у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, вірність військовій присязі.

title: Іщук Богдан Олегович

wikitext:
{{Військовик2
| ім'я                = Богдан Іщук
| оригінал імені      = Іщук Богдан Олегович
| портрет             =
| підпис              =
| дата народження     = 03.06.2001
| місце народження    = м. [[Козятин]], [[Вінницька область]], [[Україна]]
| дата смерті         = 31.03.2022
| місце смерті        = поблизу міста [[Новодружеськ]] [[Луганська область|Луганської області]]
| причина смерті      = загинув у ході [[Російське вторгнення в Україну (2022)|російського вторгнення в Україну]]
| національність      = [[українці|українець]]
| університет         =
| ступінь             =
| прізвисько          =
| партія              =
| країна              = {{UKR}}
| вид збройних сил    = {{FНГУ|}}
| рід військ          =
| роки служби         =
| звання              = {{Ранг|країна=Україна|звання=Солдат}}
| формування          = [[15-й окремий полк НГ (Україна)|15-й окремий Слов'янський полк]]
| командування        =
| битви               = [[Російсько-українська війна (з 2014)|Російсько-українська війна]]
| нагороди            = {{(!}} style="background: transparent"
{{!}} {{Орден За мужність III ступеня|2022}}
{{!)}}
}}
{{однофамільці|Іщук}}
'''Богда́н Оле́гович Іщу́к''' — [[солдат]] [[Національна гвардія України|Національної гвардії України]], [[Учасники російсько-української війни І — Й|учасник російсько-української війни]], що загинув у ході [[Російське вторгнення в Україну (2022)|російського вторгнення в Україну в 2022 році]].

== Життєпис ==
Богдан Іщук народився 3 червня 2001 року в місті [[Козятин]]і [[Вінницька область|Вінницької області]]. Після закінчення місцевої школи № 2 здобув фах помічника машиніста тепловоза та електровоза у Козятинському міжрегіональному професійно-технічному училищі. Потім працював за фахом у Козятинському локомотивному депо. Паралельно вступив на заочну форму до [[Державний економіко-технологічний університет транспорту|Київського державного університету залізничного транспорту]], який закінчив за спеціальністю «Локомотиви та локомотивне господарство». Займався карате кіокушинкай в клубі «Панда», ставав чемпіоном Вінницької області з кіокушинкай каратета. Наприкінці 2020 року Богдана Іщука призвали до лав [[Збройні сили України|ЗСУ]]. Проходив строкову службу в складі [[15-й окремий полк НГ (Україна)|15-го окремого Слов'янського полку]] [[Національна гвардія України|Національної гвардії України]], обіймав військову посаду старшого стрільця першого патрульного взводу стрілецького батальйону в місті Рубіжному на [[Луганська область|Луганщині]]. З початком [[Російське вторгнення в Україну (2022)|повномасштабного російського вторгнення в Україну]] перебував на передовій у Луганській області. Загинув Богдан Іщук 31 березня 2022 року поблизу міста [[Новодружеськ]] [[Луганська область|Луганської області]] під час артилерійського обстрілу. Поховали загиблого в рідному місті Козятині<ref>{{Cite web|title=20-річний Богдан Іщук загинув 31 березня 2022 року в районі міста Новодружеськ Луганської області під час артилерійського обстрілу.|url=https://www.victims.memorial/people/bogdan-ichuk|website=Меморіал жертв війни|accessdate=2023-01-31|language=uk}}</ref><ref>{{Cite web|title=«Наш син став прикладом для мене», — каже батько загиблого козятинчанина Богдана Іщука - 20 хвилин|url=https://vn.20minut.ua/lyudi/nash-sin-stav-prikladom-dlya-mene---kazhe-batko-zagiblogo-kozyatinchan-11555586.html|website=vn.20minut.ua|accessdate=2023-01-31|language=uk}}</ref><ref>{{Cite web|title=Втрата: на війні загинув молодий Герой з Козятина Богдан Іщук - kazatin.com|url=https://kazatin.com/ato/vtrata-na-viyni-zaginuv-molodiy-geroy-z-kozyatina-bogdan-ischuk-11550153.html|website=kazatin.com|accessdate=2023-01-31|language=uk}}</ref>

== Нагороди ==
* орден «[[Орден «За мужність»|За мужність]]» III ступеня (2022, посмертно) — ''за особисту мужність і самовіддані дії, виявлені у захисті державного суверенітету та територіальної цілісності України, вірність військовій присязі''.

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Джерела ==
* {{УПУ|256/2022|17 квітня 2022|Про відзначення державними нагородами України|link=https://www.president.gov.ua/documents/2562022-42169}}

{{ukr-mil-bio-stub}}
{{Нормативний контроль|}}
{{Учасники РУВ|загинув=так}}
{{без категорій|дата=січень 2024}}

title: Загальна інформація

Народження: 3 червня 2001 · м. Козятин, Вінницька область, Україна

Смерть: 31 березня 2022 (20 років) · поблизу міста Новодружеськ Луганської області · (загинув у ході російського вторгнення в Україну)

Національність: українець

title: Військова служба

Приналежність: Україна

Вид ЗС: Національна гвардія

Формування: 15-й окремий Слов'янський полк

Війни / битви: Російсько-українська війна


text:
# Гронінгенська сеньйорія
Гронінгенська сеньйорія (нід. Heerlijkheid Groningen, фриз. Hearlikheid Grinslân) — феодальне володіння в Нижніх країнах під владою дому Габсбургів між 1536 і 1594 роками, яке відповідає сучасній нідерландській провінції Гронінген.

## До 1536 року
Слід розрізняти місто Гронінген та навколишню сільську місцевість, відому як Оммеланден. Місто Гронінген ще у XII столітті здобуло незалежність від свого формального землевласника, єпископа Утрехтського. Оммеландці, разом зі своїми фризькими сусідами, насолоджувалися фризькою свободою і ніколи не мали сеньйора. Отже, до 1536 року поняття Гронінгенська сеньйора ніколи не існувало.

## Карл V
Після перемоги Габсбургів у Битві при Гейлігерле під час Гельдерських війн, місто Гронінген та Оммеланден перейшли під владу імператора Священної Римської імперії Карла V. Вони були об'єднані у складі Гронінгенської сеньйорії та керувалися штатгальтером, але зі збереженням їхніх давніх прав та привілеїв. Через переважне положення міста, об'єднання ніколи не було дуже успішним. У 1548 році Гронінгенська сеньйорія увійшла до складу імперського Бургундського округу.

## Голландське повстання
Коли в 1579 році повсталими провінціями Нижніх країн було підписано Утрехтську унію, до неї також приєдналась Гронінгенська сеньйорія. Але в Оммеландені, який побачив у цьому можливість повернути собі незалежність від міста, було набагато більше ентузіазму, ніж у самому Гронінгені. У березні 1580 року штатгальтер Георг ван Лалінг зумів переконати місто Гронінген вийти з Утрехтської унії та залишитися вірним королю Іспанії. Місто стало північним бастіоном іспанців у Вісімдесятирічній війні, але вони втрачали дедалі більше територій, поки місто не було взяте після облоги в 1594 році.
Сеньйорія була скасована, але Гронінген та Оммеланден залишилися об'єднаними в одній адміністративній одиниці Стад ен Ланде (Місто і Землі), яка увійшла до складу Республіки Семи Об'єднаних провінцій Нідерландів.

wikiname: ukwiki

title: Гронінгенська сеньйорія

in_language: uk

wikitext:
{{Infobox former country
|native_name = Гронінгенська сеньйорія
|conventional_long_name = {{Langx|nl|Heerlijkheid Groningen}}
{{Langx|fy|Hearlikheid Grinslân}}
|common_name = Groningen
|era         =
|status      =
|status_text =
|empire      = [[Священна Римська імперія]]
|government_type = {{lang|nl|[[Heerlijkheid]]}}
|event_start =
|date_start  = 1536
|continent   = 1
|year_start  = 1536
|event_end   =
|date_end    = 1538
|year_end    = 1594
|event1      =
|date_event1 =
|event2      =
|date_event2 =
|event3      =
|date_event3 =
|event4      =
|date_event4 =
|event5      =
|date_event5 =
|event_pre   = [[Битва при Гейлігерле (1536)|Битва при Гейлігерле]]
|date_pre    = 5 серпеня 1536
|event_post  =
|date_post   =
|p1          =
|flag_p1     =
|image_p1    =
|p2          =
|flag_p2     =
|s1          = Стад ен Ланде
|flag_s1     = Statenvlag.svg
|image_s1    =
|s2          =
|flag_s2     =
|image_flag  =
|flag_alt    =
|image_flag2 =
|flag_alt2   =
|flag        =
|flag2       =
|flag_type   =
|flag2_type  =
|image_coat  = Escudo de Groniga 1581.svg
|coat_size   =
|coat_alt    =
|symbol      =
|symbol_type =
|image_map   = Groningen 1559-1608.jpg
|image_map_alt =
|image_map_caption =
|image_map2  =
|image_map2_alt =
|image_map2_caption =
|capital     = [[Гронінген]]
|latd        =
|latm        =
|latNS       =
|longd       =
|longm       =
|longEW      =
|national_motto =
|national_anthem =
|common_languages =
|religion    =
|currency    =
|leader1     =
|leader2     =
|leader3     =
|leader4     =
|year_leader1 =
|year_leader2 =
|year_leader3 =
|year_leader4 =
|title_leader =
|stat_year1  =
|stat_area1  =
|stat_pop1   =
|stat_year2  =
|stat_area2  =
|stat_pop2   =
|today       = [[Гронінген (провінція)|Провінція Гронінген]]
|footnote_a  =
|footnote_b  =
|footnote_h  =
|footnotes   =
}}
'''Гронінгенська сеньйорія''' ({{Langx|nl|Heerlijkheid Groningen}}, {{Langx|fy|Hearlikheid Grinslân}}) — феодальне володіння в [[Нижні країни|Нижніх країнах]] під владою [[Габсбурги|дому Габсбургів]] між 1536 і 1594 роками, яке відповідає сучасній нідерландській провінції [[Гронінген (провінція)|Гронінген]]<ref name=":0">{{Cite web |url=http://www.treccani.it/enciclopedia/groninga_(Enciclopedia-Italiana) |title=GRONINGA in "Enciclopedia Italiana" |date=2019-05-09 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190509203623/http://www.treccani.it/enciclopedia/groninga_(Enciclopedia-Italiana) |archive-date=2019-05-09 |access-date=2024-06-06}}</ref>.

== До 1536 року ==
Слід розрізняти [[Гронінген|місто Гронінген]] та навколишню сільську місцевість, відому як [[Оммеланди|Оммеланден]]. Місто Гронінген ще у XII столітті здобуло незалежність від свого формального землевласника, єпископа Утрехтського<ref name=":0"/>. Оммеландці, разом зі своїми [[Фрисландія (історична область)|фризькими]] сусідами, насолоджувалися фризькою свободою і ніколи не мали сеньйора<ref>{{Cite journal |last=Vries |first=Oebele |date=2015-04-03 |title=Frisonica libertas : Frisian freedom as an instance of medieval liberty |journal=Journal of Medieval History |language=en |volume=41 |issue=2 |page=231 |doi=10.1080/03044181.2015.1034162 |issn=0304-4181 |doi-access=free}}</ref><ref>{{Cite web |url=https://pure.rug.nl/ws/portalfiles/portal/9928943/thesis.pdf |title=The Evolution of the Money Standard in Medieval Frisia: A Treatise on the History of the Systems of Money of Account in the Former Frisia (c.600-c.1500) |last=Henstra |first=Dirk |date=2000 |website=Rijksuniversiteit Groningen |page=85 |access-date=7 червня 2024}}</ref>. Отже, до 1536 року поняття ''Гронінгенська'' ''сеньйора'' ніколи не існувало.

== Карл V ==
Після перемоги Габсбургів у Битві при Гейлігерле під час Гельдерських війн, місто [[Гронінген]] та [[Оммеланди|Оммеланден]] перейшли під владу імператора Священної Римської імперії [[Карл V Габсбург|Карла V]]<ref name=":0"/><ref name=":2" />. Вони були об'єднані у складі ''Гронінгенської сеньйорії'' та керувалися [[штатгальтер]]ом, але зі збереженням їхніх давніх прав та привілеїв. Через переважне положення міста, об'єднання ніколи не було дуже успішним. У 1548 році Гронінгенська сеньйорія увійшла до складу імперського [[Бургундський округ|Бургундського округу]]<ref name=":2">{{Cite book |url=https://books.google.com/books?id=akIsAwAAQBAJ |title=Spain, 1469-1714: A Society of Conflict |last=Kamen |first=Henry |date=2014-03-26 |publisher=Routledge |page=68 |language=en |isbn=978-1-317-75500-5}}</ref><ref>{{Cite web |url=https://www.wazamar.org/Nederlanden/zeventien-prov.htm |title=Genealogie in de Nederlanden |website=www.wazamar.org |access-date=2024-06-07}}</ref>.

== Голландське повстання ==
Коли в 1579 році повсталими провінціями [[Нижні країни|Нижніх країн]] було підписано [[Утрехтська унія|Утрехтську унію]], до неї також приєдналась Гронінгенська сеньйорія. Але в Оммеландені, який побачив у цьому можливість повернути собі незалежність від міста, було набагато більше ентузіазму, ніж у самому Гронінгені<ref name=":1">{{Cite web |url=https://www.britannica.com/place/Groningen-province-Netherlands |title=Groningen {{!}} Dutch Province, Cities & History {{!}} Britannica |date=2024-05-06 |website=www.britannica.com |language=en |access-date=2024-06-06}}</ref>. У березні 1580 року штатгальтер Георг ван Лалінг зумів переконати місто Гронінген вийти з Утрехтської унії та залишитися вірним королю Іспанії<ref name=":1" /><ref name=":0"/>. Місто стало північним бастіоном іспанців у [[Вісімдесятирічна війна (1568–1648)|Вісімдесятирічній війні]], але вони втрачали дедалі більше територій, поки місто не було взяте після облоги в 1594 році<ref>{{Cite book |title=Waar is de Tachtigjarige Oorlog gebleven? (in Dutch) |last=Blokker |first=Jan |date=2006 |publisher=De Harmonie |edition=1st |location= |isbn=978-90-6169-741-1}}</ref><ref>{{Cite book |title=The Dutch Republic: its rise, greatness and fall, 1477-1806 |last=Israel |first=Jonathan |date=1995 |series= |publisher=Clarendon Press |location=Oxford |pages=246–50 |isbn=978-0-19-873072-9}}</ref><ref>{{Cite book |url= |title=Dictionary of battles and sieges: a guide to 8,500 battles from antiquity through the twenty-first century |last=Jaques |first=Tony |date=2007 |publisher=Greenwood Press |location= |page=412 |isbn=978-0-313-33536-5 |oclc=ocm68786744}}</ref>.

Сеньйорія була скасована, але Гронінген та Оммеланден залишилися об'єднаними в одній адміністративній одиниці Стад ен Ланде (Місто і Землі)<ref name=":1"/>, яка увійшла до складу [[Республіка Об'єднаних провінцій Нідерландів|Республіки Семи Об'єднаних провінцій Нідерландів]].

== Посилання ==

* {{Commonscat-inline|Lordship of Groningen}}

== Примітки ==
{{reflist}}

{{СРІ}}
{{Сімнадцять провінцій}}
[[Категорія:сеньйорії Священної Римської імперії]]
[[Категорія:Сімнадцять провінцій Нідерландів]]
[[Категорія:Гронінген]]
[[Категорія:Гронінген (провінція)]]
[[Категорія:засновані в Європі 1536]]
[[Категорія:зникли в Європі 1594]]

title: Гронінгенська сеньйорія · нід. Heerlijkheid Groningen · фриз. Hearlikheid Grinslân

Столиця: Гронінген

Форма правління: Heerlijkheid

• Битва при Гейлігерле: 5 серпеня 1536

title: Населення

Сьогодні є частиною: Провінція Гронінген


text:
# Шведська фіка
Фіка (швед. fika) — шведська традиція робити перерву на каву в будь-який час, як вранці, так і ввечері.
У шведській мові слово fika є як іменником, що означає власне перерву, так і дієсловом, що описує його виконання. Шведи вважають за краще не перекладати слово «фіка». Це одне з перших слів, які ви дізнаєтеся при відвідуванні Швеції.
Фіка набагато більше, ніж кава: пропустити фіку, з точки зору шведа, поганий тон. Фіка може бути на роботі, вдома, в кафе. Це може бути з колегами, сім'єю, друзями або з людиною, з якою ви бажаєте познайомитись. Супутні солодощі мають вирішальне значення. Булочки з корицею, тістечка, печиво є невід'ємною частиною фіки. На роботі перерви шведи влаштовують кожні дві години, і тривають вони не більше 15 хвилин.
У 2007 році жителі міста Кальмар встановили рекорд, зібравши найбільшу зареєстровану фіку, в якій взяли участь 2620 осіб. Для того, щоб побити цей рекорд, скандинавський виробник кави Gevalia влаштував подібні заходи у 2009 році в десяти містах. Новим рекордсменом став Естерсунд, в якому на фіку прийшли 3563 жителів і гостей міста.

title: Шведська фіка

wikitext:
[[Файл:I trädgården.jpg|thumb]]
'''Фіка''' ({{lang-sv|fika}}) — [[Швеція|шведська]] традиція робити перерву на [[Кава|каву]] в будь-який час, як вранці, так і ввечері.

У [[Шведська мова|шведській мові]] слово ''fika'' є як іменником, що означає власне перерву, так і дієсловом, що описує його виконання. Шведи вважають за краще не перекладати слово «фіка». Це одне з перших слів, які ви дізнаєтеся при відвідуванні Швеції.

Фіка набагато більше, ніж кава: пропустити фіку, з точки зору шведа, поганий тон. Фіка може бути на роботі, вдома, в кафе. Це може бути з колегами, сім'єю, друзями або з людиною, з якою ви бажаєте познайомитись. Супутні солодощі мають вирішальне значення. [[Булочка з корицею|Булочки з корицею]], тістечка, печиво є невід'ємною частиною фіки.<ref>{{Cite news |last=Davas |first=Kim |title=Swedish Food Deserves Another Look: Rev. of Helene Henderson, ''The Swedish Table'' |newspaper=[[Eugene Register-Guard]] |page=E3 |date=17 серпня 2005 |url=https://news.google.com/newspapers?id=Kn8VAAAAIBAJ&sjid=efADAAAAIBAJ&pg=4527,3732073&dq=bullar+swedish&hl=en |accessdate=31 грудня 2009 |archive-date=25 жовтня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20151025131653/https://news.google.com/newspapers?id=Kn8VAAAAIBAJ&sjid=efADAAAAIBAJ&pg=4527,3732073&dq=bullar+swedish&hl=en }}</ref> На роботі перерви шведи влаштовують кожні дві години, і тривають вони не більше 15 хвилин.

У 2007 році жителі міста [[Кальмар (місто)|Кальмар]] встановили рекорд, зібравши найбільшу зареєстровану фіку, в якій взяли участь 2620 осіб. Для того, щоб побити цей рекорд, скандинавський виробник кави ''Gevalia'' влаштував подібні заходи у 2009 році в десяти містах. Новим рекордсменом став [[Естерсунд]], в якому на фіку прийшли 3563 жителів і гостей міста.

{{rq|source|stub}}
{{кава}}

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Культура Швеції]]
[[Категорія:Культура споживання кави]]


text:
# Рудник Пай-Булак
Рудник Пай-Булак – гірничодобувний майданчик на півночі Таджикистану.
Свинцево-цинкове родовище Пай-Булак виявили в 1928-му та детально розвідали в 1959 – 1964 роках. У 1964-му почалась розробка, яку провадив Алмалицький гірничо-металургійний комбінат (до 1967-го носив назву Алтин-Топканський свинцево-цинковий комбінат) через своє Алтин-Топканське рудоуправління (його основним об’єктом був розташований за кілька кілометрів на південь від Пай-Булаку рудник Алтин-Топкан). Розробка Пай-Булаку велась підземним способом, а руда надходила для переробки на свинцево-цинкову збагачувальну фабрику, що діяла в околицях станції «Тереклі».
З розпадом СРСР Алмалицький комбінат відійшов Узбекистану, проте ще певний час продовжував на умовах концесії роботи на руднику Пай-Булак. В 1998-му на тлі падіння цін на метали розробка родовища припинилась, а в 2000-му концесійну ділянку повернули Таджикистану. На цей час з родовища вилучили 1,2 млн тонн руди.
В 2007-му створили компанію Tajik-China Mining («Таджицько-Китайська гірничопромислова компанія»), що відновила роботи на руднику із отриманням звідси 25 – 30 тисяч тонн руди на місяць. Видобута руда надходить на споруджену інвестором нову збагачувальну фабрику у Зарнісорі.

title: Рудник Пай-Булак

wikitext:
{{Location map+ | Таджикистан
| width = 400
| caption = Місце розташування копальні
| relief = 1
| places =
  {{Location map~ | Таджикистан
    | label = '''Пай-Булак'''
    | label_size =
    | position = bottom
    | background =
    | mark = Cyan pog.svg
    | marksize =
    | alt =
    | link =
    | lat_deg = 40 | lat_min = 39 | lat_sec    = 32 | lat_dir = N
    | lon_deg = 69 | lon_min = 35 | lon_sec    = 21 | lon_dir = E
}}
}}

'''Рудник Пай-Булак''' – гірничодобувний майданчик на півночі Таджикистану.

Свинцево-цинкове родовище Пай-Булак виявили в 1928-му та детально розвідали в 1959 – 1964 роках. У 1964-му почалась розробка, яку провадив [[Алмалицький гірничо-металургійний комбінат]] (до 1967-го носив назву Алтин-Топканський свинцево-цинковий комбінат) через своє Алтин-Топканське рудоуправління (його основним об’єктом був розташований за кілька кілометрів на південь від Пай-Булаку [[Рудник Зарнісор (Алтин-Топкан)|рудник Алтин-Топкан]]). Розробка Пай-Булаку велась підземним способом, а руда надходила для переробки на [[Алмалицькі збагачувальні фабрики|свинцево-цинкову збагачувальну фабрику]], що діяла в околицях станції «Тереклі».

З розпадом СРСР Алмалицький комбінат відійшов Узбекистану, проте ще певний час продовжував на умовах концесії роботи на руднику Пай-Булак. В 1998-му на тлі падіння цін на метали розробка родовища припинилась, а в 2000-му концесійну ділянку повернули Таджикистану. На цей час з родовища вилучили 1,2 млн тонн руди.

В 2007-му створили компанію Tajik-China Mining («Таджицько-Китайська гірничопромислова компанія»), що відновила роботи на руднику із отриманням звідси 25 – 30 тисяч тонн руди на місяць. Видобута руда надходить на споруджену інвестором нову [[Збагачувальна фабрика Зарнісор|збагачувальну фабрику у Зарнісорі]].<ref>{{Cite web|url=http://wikimapia.org/17724607/ru/Пай-Булак|title=Пай-Булак - Зарнисор|website=wikimapia.org|language=ru|access-date=2024-09-12}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.tajik-gateway.org/wp/industry/gornodobyvayushhaya-promyshlennost/altyn-topkanskoe-rudoupravlenie/|title=Алтын-Топканское рудоуправление|website=Tajik Development Gateway на русском языке|language=ru-RU|access-date=2024-09-12}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://old.asiaplustj.info/ru/news/tajikistan/economic/20110722/tadzhiksko-kitaiskaya-gornopromyshlennaya-kompaniya-namerena-uvelichit-dobychu-rudy|title=Таджикско-китайская горнопромышленная компания намерена увеличить добычу руды {{!}} Новости Таджикистана ASIA-Plus|website=old.asiaplustj.info|access-date=2024-09-12}}</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Цинкові копальні Таджикистану|П]]
[[Категорія:Свинцеві копальні Таджикистану|П]]


text:
# Lachnaia pseudobarathraea
Lachnaia pseudobarathraea — вид листоїдів з підродини клітрін (Clytrinae). Ареал охоплює гірський хребет Сьєрра-Невада в Іспанії.

title: Lachnaia pseudobarathraea

wikitext:
{{taxobox
| name = ''Lachnaia pseudobarathraea''
| image =
| image_width = 260px
| image_caption =
| regnum = [[Тварини]] (Animalia)
| phylum = [[Членистоногі]] (Arthropoda)
| classis = [[Комахи]] (Insecta)
| ordo = [[Твердокрилі]]
| subordo = [[Всеїдні жуки]] (Polyphaga)
| superfamilia =
| familia = [[Листоїди]] (Chrysomelidae)
| subfamilia = [[Клітрини]] (Clytrinae)
| tribus = [[Clytrini]]
| genus = ''[[Lachnaia]]''
| subgenus =
| species = '''''L. pseudobarathraea'''''
| binomial = ''Lachnaia pseudobarathraea''
| binomial_authority = {{btname|([[Daniel]] & [[Daniel]], 1898)}}
| wikispecies = Lachnaia pseudobarathraea
| commons = Lachnaia pseudobarathraea
| subdivision_ranks =
| subdivision =
| itis =
| ncbi =
}}
'''''Lachnaia pseudobarathraea''''' — вид [[листоїди|листоїдів]] з підродини [[клітрини|клітрін]] (Clytrinae). Ареал охоплює гірський хребет [[Сьєрра-Невада (Іспанія)|Сьєрра-Невада]] в [[Іспанія|Іспанії]].

== Посилання ==
* [https://web.archive.org/web/20150923190350/http://www.biol.uni.wroc.pl/cassidae/European%20Chrysomelidae/lachnaia%20caprai.htm Wydział Nauk Biologicznych] {{ref-en}}

[[Категорія:Клітрини]]
[[Категорія:Комахи Європи]]
[[Категорія:Тварини, описані 1896]]

{{biosci-stub}}

title: ?Lachnaia pseudobarathraea

Царство: Тварини (Animalia)

Тип: Членистоногі (Arthropoda)

Клас: Комахи (Insecta)

Ряд: Твердокрилі

Підряд: Всеїдні жуки (Polyphaga)

Родина: Листоїди (Chrysomelidae)

Підродина: Клітрини (Clytrinae)

Триба: Clytrini

Рід: Lachnaia

Вид: L. pseudobarathraea

Вікісховище: Lachnaia pseudobarathraea

Віківиди: Lachnaia pseudobarathraea


text:
# IC 3330
IC 3330 — галактика типу SBab () у сузір'ї Волосся Вероніки.
Цей об'єкт міститься в оригінальній редакції індексного каталогу.

title: IC 3330

wikitext:
{{Галактика IC
| IC = 3330
| Назва = IC 3330
| Тип = [[галактика]]
| Сузір'я = Волосся Вероніки
| Позначення = PGC 40612, UGC 7527, MCG 5-29-84, ZWG 158.105
| Пряме_сходження = 12 год 25 [[Мінута|мін.]] 56,3 сек
| Відхилення = +30° 50′ 35″
| Код = SBab
| Хаббл-тип =
| Епоха = [[J2000.0]]
| Видима_зоряна_величина = 14,2
| Видимі_розміри = 1,10' × 0,5'
| Яскравість_поверхні = 13,4
| Фотографічна_зоряна_величина = 15,0
| Кутове_положення = 100
| bot = true
| dreyer = true
}}

'''IC 3330''' — [[галактика]] типу SBab () у сузір'ї [[Волосся Вероніки]].

Цей об'єкт міститься в оригінальній редакції [[Індексний каталог|індексного каталогу]].

== Посилання ==

* [http://www.seds.org/~spider/ngc/ngc.cgi?IC+3330 IC 3330] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070314030416/http://www.seds.org/~spider/ngc/ngc.cgi?IC+3330 |date=14 березня 2007 }} в оригінальному [[Новий загальний каталог|новому загальному каталозі]] {{ref-en}}
* [http://www.seds.org/~spider/ngc/ngc_fr.cgi?IC+3330 IC 3330] в оригінальному [[Новий загальний каталог|новому загальному каталозі]] {{ref-fr}}
* http://www.seds.org/~spider/ngc/revngcic.cgi?IC+3330 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070312125814/http://www.seds.org/~spider/ngc/revngcic.cgi?IC+3330 |date=12 березня 2007 }}
* [http://simbad.u-strasbg.fr/sim-id.pl?Ident=IC+3330 IC 3330 в базі SIMBAD]{{ref-en}}{{Недоступне посилання|date=жовтня 2019 |bot=InternetArchiveBot }}
* [https://web.archive.org/web/20160305051333/http://vizier.u-strasbg.fr/viz-bin/VizieR-S?IC+3330 IC 3330 в базі Vizier]{{ref-en}}
* [http://nedwww.ipac.caltech.edu/cgi-bin/nph-objsearch?objname=IC+3330 IC 3330 в базі NASA Extragalactic  Database]{{ref-en}}
* [https://web.archive.org/web/20070202212605/http://www.ngcic.org/steinicke/ Бази даних про об'єкти NGC/IC]{{ref-en}}

{{Навігатор NGC|IC 3326|IC 3327|IC 3328|IC 3329|IC 3330|IC 3331|IC 3332|IC 3333|IC 3334|}}

{{Бот|}}<!-- заберіть шаблон {{бот|}}, якщо вносите серйозні зміни в статтю -->

{{Портали|Астрономія}}

[[Категорія:Об'єкти IC|IC 3330]]
[[Категорія:Волосся Вероніки|IC 3330]]
[[Категорія:Галактики|IC 3330]]

title: Розташування (епоха J2000.0)

Сузір'я: Волосся Вероніки

Пряме піднесення: 12 год 25 мін. 56,3 сек

title: Характеристики

Тип: галактика

title: Позначення


text:
# Тасман (гора)
Гора Тасман (маор. Horokoau; англ. Mount Tasman) — гора, друга за висотою вершина Нової Зеландії, що піднімається на висоту 3497 метрів над рівнем моря. Вона розташована у Південних Альпах Південного острова, на кордоні регіонів Вест Коаст та Кентербері.

## Географія
Гора Тасман лежить за чотири кілометри на північ від свого більшого сусіда гори Аоракі / гори Кук. На відміну від Аоракі / Маунт-Кук, гора Тасман розташована на Головному вододілі Південного острова, на межі між Національним парком Аоракі / Маунт-Кук та Національним парком Вестленд Тай-Путіні. Це найвища точка округу Вестленд.
Абсолютна висота вершини 3497 метр над рівнем моря. Це друга за висотою незалежна вершина Південних Альп (після гори Кука, 3724 м), Південного острова та Нової Зеландії. Відносна висота гори — 519 м. Найнижче ключове сідло вершини, по якому вимірюється її відносна висота називається «Сідло Кларк» (англ. Clarke Saddle), має висоту 2978 м над рівнем моря і розташоване за 1,5 км на південний захід (43°34′38″ пд. ш. 170°8′44″ сх. д. / 43.57722° пд. ш. 170.14556° сх. д.). Топографічна ізоляція вершини відносно найближчої вищої гори Фальш-пік (пік Гори Кука), яка розташована на південному заході, становить 3,22 км.

## Назва
Англійською мовою гора була названа на честь голландського дослідника Абеля Тасмана, який був першим європейцем, що ступив на землю Нової Зеландії в 1642 році.
Вважається, що назва цієї гори мовою маорі, яку можна перекласти як «ластівка» — Horokoau означає: horo — ковтати; koau — баклан або баклан австралійський (Phalacrocorax varius), як вважають, стосується розширення шиї птаха, при ковтанні ним риби.

## Підкорення
Перше сходження на гору Тасмана 5 лютого 1895 року здійснив один з відомих альпіністів XIX століття швейцарець Матіас Зурбріґґен разом з американцем Едвардом Фіцджеральдом і новозеландцем Джоном (Джеком) Майклом Кларком.

## Національний парк Аоракі / Маунт-Кук
Гора Тасман розташована в національному парку Аоракі / Маунт-Кук в регіоні Кентербері, який був створений в 1953 році, і разом із Національним парком Вестленд Тай-Путіні, Національним парком Маунт-Аспайрінг та Національним парком Фіордланд є одним із об'єктів Світової спадщини ЮНЕСКО .

title: Тасман (гора)

wikitext:
{{Otheruses|Тасман (значення){{!}}Тасман}}
{{Гора
|назва        = Тасман
|зображення   = Mount Tasman 2.jpg
|підпис       = Гора Тасман
|мапа підпис  =
|розмір карти = 300
|ізоляція      = 3,2 км → Гора Кука
Фальш-пік,  (3718 м)<ref name="peakbagger"/>
|список       = {{ubl|{{nobr|[[Список гір Нової Зеландії за висотою|Гори Нової Зеландії]] (2-ге)}}<ref name="Незалежні вершини">Незалежні вершини — вершини, які не належать до масиву найближчої вищої гори з відносною висотою не менше 300 м (985 футів), що повністю відповідає горам у списку гір Нової Зеландії [[Новозеландський альпійський клуб|«Новозеландського альпійського клубу»]], але на 200 метрів менше від загально прийнятої величини у 500 м.</ref>}}
|сходження     = 5 лютого [[1895]]
([[Матіас Зурбріґґен]], [[Едвард Артур Фіцджеральд|Едвард Фіцджеральд]], Джон Кларк)
}}
'''Гора Тасман''' ({{lang-mi|Horokoau}}; {{lang-en|Mount Tasman}}) — гора, друга за висотою вершина [[Нова Зеландія|Нової Зеландії]], що піднімається на висоту 3497 метрів над рівнем моря. Вона розташована у [[Південні Альпи|Південних Альпах]] [[Південний острів (Нова Зеландія)|Південного острова]], на кордоні регіонів [[Вест-Кост (Нова Зеландія)|Вест Коаст]] та [[Кентербері (регіон)|Кентербері]].

== Географія ==
[[Файл:Icebergs on Tasman Glacier Lake in front of Aoraki Mount Cook.jpg|280пкс|міні|ліворуч|Гора [[Гора Кука|Аоракі / Маунт Кук]]. Гора Тасман (праворуч, на задньому плані).]]
Гора Тасман лежить за чотири кілометри на північ від свого більшого сусіда гори [[Гора Кука|Аоракі / гори Кук]]. На відміну від Аоракі / Маунт-Кук, гора Тасман розташована на [[Південні Альпи|Головному]] вододілі Південного острова, на межі між [[Маунт-Кук (національний парк)|Національним парком Аоракі / Маунт-Кук]] та [[Вестленд (національний парк)|Національним парком Вестленд Тай-Путіні]]. Це найвища точка округу [[Вестленд (округ)|Вестленд]].

[[Абсолютна висота]] вершини 3497 метр над рівнем моря<ref name="peakbagger"/>. Це друга за висотою незалежна вершина<ref name="Незалежні вершини"/> [[Південні Альпи|Південних Альп]] (після гори [[Гора Кука|Кука]], 3724 м), [[Південний острів (Нова Зеландія)|Південного острова]] та Нової Зеландії. [[Відносна висота]] гори — 519 м<ref name="peakbagger"/>. Найнижче ключове [[сідло (геологія)|сідло]] вершини, по якому вимірюється її відносна висота називається ''«Сідло Кларк»'' ({{lang-en|Clarke Saddle}}), має висоту 2978 м над рівнем моря<ref name="peakbagger"/> і розташоване за 1,5 км на південний захід ({{coord|43|34|38|S|170|8|44|E}})<ref name="peakvisor"/>. Топографічна ізоляція вершини відносно найближчої вищої гори ''Фальш-пік'' (пік [[Гора Кука|Гори Кука]]), яка розташована на південному заході, становить 3,22 км<ref name="peakbagger"/>.

== Назва ==
[[Файл:Mount Tasman behind Lake Matheson.jpg|280пкс|міні|ліворуч| Гора Тасман.]]
Англійською мовою гора була названа на честь голландського дослідника [[Абель Тасман|Абеля Тасмана]], який був першим європейцем, що ступив на землю Нової Зеландії в 1642 році.

Вважається, що назва цієї гори мовою [[Маорі (мова)|маорі]], яку можна перекласти як «ластівка» — ''Horokoau'' означає: ''horo'' — ковтати; ''koau'' — баклан або [[баклан австралійський]] (''Phalacrocorax varius''), як вважають, стосується розширення шиї птаха, при ковтанні ним риби<ref name="Place Names"/>.

== Підкорення ==
Перше сходження на гору Тасмана 5 лютого 1895 року здійснив один з відомих альпіністів XIX століття швейцарець [[Матіас Зурбріґґен]] разом з американцем [[Едвард Артур Фіцджеральд|Едвардом Фіцджеральдом]] і новозеландцем Джоном (Джеком) Майклом Кларком<ref name="teara.govt.nz"/>.

== Національний парк Аоракі / Маунт-Кук ==
{{main|Маунт-Кук (національний парк)}}
Гора Тасман розташована в національному парку [[Маунт-Кук (національний парк)|Аоракі / Маунт-Кук]] в регіоні [[Кентербері (регіон)|Кентербері]], який був створений в 1953 році, і разом із [[Вестленд (національний парк)|Національним парком Вестленд Тай-Путіні]], [[Національний парк Гора, що прагне|Національним парком Маунт-Аспайрінг]] та [[Національний парк Фіордленд|Національним парком Фіордланд]] є одним із об'єктів [[Світова спадщина ЮНЕСКО|Світової спадщини ЮНЕСКО]] .

== Див. також ==
* [[Список гір за абсолютною висотою#3000 метрів|Список гір за абсолютною висотою]]
* [[Список гір Нової Зеландії за висотою|Список гір Нової Зеландії]]

== Примітки ==
{{Reflist|refs=
<ref name="peakbagger">{{cite peakbagger|11726|Mount Tasman, New Zealand|11-03-2021}}</ref>
<ref name="teara.govt.nz">{{cite web|last1=Wilson|first1=John|title=Mountaineering - Aoraki/Mt Cook|url=https://teara.govt.nz/en/mountaineering/page-3|publisher=[[Te Ara: The Encyclopedia of New Zealand]]|access-date=5 грудня 2020}}</ref>
<ref name="Place Names">{{cite book |title=Place Names of New Zealand |last=Reed |first=A. W. |year=2010 |publisher=Raupo
|location=Rosedale, North Shore |page=391 |isbn=9780143204107 |ref=harv |authorlink=Alexander Wyclif Reed |editor=Peter Dowling }}</ref>
<ref name="peakvisor">{{Cite web|url=https://peakvisor.com/peak/mount-tasman.html |website=PeakVisor|title=Southern Alps — New Zealand: Mount Tasman |date= |url-архіву = https://web.archive.org/web/20210315140831/https://peakvisor.com/peak/mount-tasman.html |дата-архіву = 15-03-2021 |accessdate=15-03-2021}}</ref>
}}

== Посилання ==
* {{britannica|583895|Mount Tasman|Процитовано 11-03-2021}}
* {{cite peakbagger|11726|Mount Tasman, New Zealand|11-03-2021}}
* [https://peakery.com/mount-tasman-new-zealand/ Mount Tasman] auf peakery.com {{ref-en}}

{{Mountain-stub}}
{{NewZealand-geo-stub}}

{{Бібліоінформація}}
[[Категорія:Гірські вершини Нової Зеландії]]
[[Категорія:Гори Нової Зеландії]]
[[Категорія:Вест-Кост (регіон)]]
[[Категорія:Кентербері (регіон)]]
[[Категорія:Південний острів (Нова Зеландія)]]
[[Категорія:Тритисячники]]
[[Категорія:Гори, названі на честь людей]]
[[Категорія:Південні Альпи]]

Назва на честь (епонім): Абель Тасман

Країна: Нова Зеландія

Регіон: Маккензі · Вестланд

Система: Південні Альпи і Fox Ranged

Тип: гора

Ізоляція: 3,2 км → Гора Кука · Фальш-пік, (3718 м)

Список: - Гори Нової Зеландії (2-ге)

Перше сходження: 5 лютого 1895 · (Матіас Зурбріґґен, Едвард Фіцджеральд, Джон Кларк)


text:
# ГЕС Дар'ян
ГЕС Дар'ян — гідроелектростанція на заході Ірану. Знаходячись перед ГЕС Дербандікхан (Ірак), становить верхній ступінь каскаду на річці Діяла, лівій притоці Тигру (басейн Перської затоки).
У межах проекту річку перекрили кам'яно-накидною греблею із глиняним ядром висотою 178 метрів та довжиною 368 метрів, яка потребувала 10,2 млн м3 матеріалу та утримує водосховище з об'ємом 281 млн м3.
Основне обладнання станції становлять три турбіни типу Френсіс потужністю по 70 МВт.
Відпрацьований станцією Дар'ян ресурс в подальшому перекидається з метою іригації через протяжний — 48 км — тунель Nosoud, який прямує через сточище Земкан до річки Хавасан (обидві є лівими допливами Діяли, при цьому гирло останньої розташовано нижче за греблю станції Дербандікхан). Проєктний об'єм такої деривації становить 1378 млн м3 на рік.

title: ГЕС Дар'ян

wikitext:
{{Гідроелектростанція
|Зображення                     =
|Назва                 = ГЕС Дар'ян
|Пікселі                        =
|Підпис                         =
|Країна                         = {{IRN}}
|lat_dir =N |lat_deg = 35 |lat_min = 9 |lat_sec = 5.2
  |lon_dir =E |lon_deg = 46 |lon_min = 18 |lon_sec = 20.1
|region     =
  |CoordScale =
|Статус = діюча
|Річка = [[Діяла]]
|Каскад = каскад на Діялі
|Початок будівництва = [[2009]]
|Роки введення першого та останнього гідроагрегатів = [[2018]]
|Встановлена потужність       = 210
|Середнє річне виробництво    =
|Тип ГЕС =
|Розрахований напір  =
|Тип турбін         = Френсіс
|Кількість та марка турбін    = 3 HEC
|Витрата через турбіни        =
|Кількість та марка гідрогенераторів = 3
|Потужність гідроагрегатів    = 3х70
|Тип греблі     = кам'яно-накидна із глиняним ядром
|Висота греблі  = 178
|Довжина греблі = 368
|Шлюз           =
|ЛЕП            =
|Власник        = Iran Water&Power Resources Development
}}
'''ГЕС Дар'ян''' — гідроелектростанція на заході [[Іран]]у. Знаходячись перед [[ГЕС Дербандікхан]] (Ірак), становить верхній ступінь каскаду на річці [[Діяла]], лівій притоці [[Тигр (річка)|Тигру]] (басейн [[Перська затока|Перської затоки]]).

У межах проекту річку перекрили кам'яно-накидною греблею із глиняним ядром висотою 178 метрів та довжиною 368 метрів, яка потребувала 10,2 млн м3 матеріалу та утримує водосховище з об'ємом 281 млн м3.

Основне обладнання станції становлять три турбіни типу Френсіс потужністю по 70 МВт.

Відпрацьований станцією Дар'ян ресурс в подальшому перекидається з метою іригації через протяжний — 48 км — тунель Nosoud, який прямує через сточище Земкан до річки Хавасан (обидві є лівими допливами Діяли, при цьому гирло останньої розташовано нижче за греблю станції Дербандікхан). Проєктний об'єм такої деривації становить 1378 млн м3 на рік<ref>{{Cite web|title=Culham Company|url=http://culham-co.com/en/portfolio/projects/daryan-dam-and-power-plant|website=culham-co.com|accessdate=2019-05-25|archive-date=31 грудня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20171231122856/http://culham-co.com/en/portfolio/projects/daryan-dam-and-power-plant}}</ref><ref>{{Cite web|title=Farab Manufacturing Equipment Co.|url=http://www.tuba-hydro.com/fa/scope_of_services/index.asp?ID=1|website=www.tuba-hydro.com|accessdate=2019-05-25}}{{Недоступне посилання|date=вересня 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref><ref>{{Cite web|url=https://www.waterkeepersiraq.org/uploads/9/2/7/0/9270858/daryan_dam_ar..pdf|title=تأثیرات سد داریان على إقلیم كردستان العراق|last=|first=|date=|website=|publisher=|language=|accessdate=|archive-date=27 жовтня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20181027182956/http://www.waterkeepersiraq.org/uploads/9/2/7/0/9270858/daryan_dam_ar..pdf}}</ref><ref>{{Cite web|title=fnn-co.com {{!}} DARYAN DAM|url=http://www.fnn-co.com/project/daryan/|accessdate=2019-05-25|language=en|archive-date=25 травня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190525065037/http://www.fnn-co.com/project/daryan/}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Гідроелектростанції Ірану|Дар'ян]]
[[Категорія:Іранський Курдистан]]

title: ГЕС Дар'ян

Країна: Іран

Адмінодиниця: Paveh Countyd

Стан: діюча

Річка: Діяла

Каскад: каскад на Діялі

title: Основні характеристики

Установлена потужність: 210 МВт

title: Характеристики обладнання

Тип турбін: Френсіс

Кількість та марка турбін: 3 HEC

Потужність гідроагрегатів: 3х70 МВт

title: Основні споруди

Тип греблі: кам'яно-накидна із глиняним ядром

Власник: Iran Water&Power Resources Development

Основні споруди: ГЕС Дар'ян


text:
# Akute
Akute (Акуте) — музичний гурт з Могильова, заснований у 2008 році колишніми учасниками гурту «Глюки» Стасом Митником і бас-гітаристом Романа Жигарєвим.

## Історія

### 2009
Вперше гурт виступив наприкінці серпня 2009 року на фестивалі «Прихід» під Могильовом. У листопаді на популярному білоруськомовному сайті «Тузін Гітоў» відбулася прем'єра першого студійного запису колективу — пісні «Адзіноцтва», яка протрималася в хіт-параді сайту до літа 2010 і за підсумками фінального туру потрапила в число 12 найкращих пісень сезону, посівши третє місце.

### 2010
Влітку 2010 гурт виступив на фестивалі «Be2gether» (Норвілішкес, Литва), виграв гран-прі на фестивалі «Басовище» (Гродек, Польща) і «ВертиФест» (Київ, Україна), а також посіла друге місце на «Graffiti Open Music Fest» (Мінськ, Білорусь). Восени за 5 днів на студії «Арзамас-16» в Могильові були записані всі пісні майбутнього дебютного альбому.

### 2011
Дебютний альбом «Дзевачкі и космас» вийшов у червні 2011 року і його тепло зустріла білоруська публіка і преса. «Альбом вже зараз можна вважати поворотною подією в історії білоруської музики», — зазначив тижневик «Белгазета». Диск потрапив в число найкращих альбомів року за версією порталу Experty.by, а гурт переміг в номінації «Рок-прорив року» на нагородах «Рок-коронація». До моменту виходу альбому Павла Ємельянова за барабанами замінив Павло Філатов.

### 2012
У лютому 2012 вийшов «Krou EP», а в квітні — другий альбом «Nie Isnuje», який також отримав високі оцінки — 8.5 (за 10-бальною шкалою) від критиків сайту Experty.by. Презентація диску проходила в мінському клубі «Re: Public». У вересні гурт виступив на розігріві у Placebo. У жовтні вийшов максі-сингл «Ihołki»
У грудні Akute були визнані найкращою групою року сайтом Тузін Гітоў і отримали нагороду «Герої року»

### 2013
У 2013 році гурт взяв участь у фестивалях: «Мост» (Баравія, Мінський район), «Галапагаі» (Зарасай, Литва), «Самоход» (Мінськ), «Men's Fest» (Берестя)

### 2014
У квітні 2014 року гурт презентував свій третій студійний альбом «Reaĺnaść i sny»

### 2015
Akute оголошені хедлайнером «Razomfest», який відбувся 1-2 травня у м. Львів.

## Оцінки
Дмитро Подберезький сказав про групу в 2014 році так: «„Akute“ — це „ULIS“ нашого часу».

## Дискографія
- «Дзевачкі і космас»[28] (червень 2011; студійний альбом)
- «Krou EP»[29] (лютий 2012; максі-сингл)
- «Не існуе»[30] (квітень 2012; студійний альбом)
- «Ihołki»[31][32] (жовтень 2012; максі-сингл)
- «Reaĺnaść i sny»[25] (квітень 2014; студійний альбом)
- «Płastyka» (17 жовтня 2016; студійний альбом)
- «V» (2019; студійний альбом)
- «Напалову тут» (2022; студійний альбом)[33]

## Склад
Поточний склад
- Стас Митник — вокал, гітара (2008 — дотепер)
- Роман Жигарєв — бас-гітара, бек-вокал (2008 — дотепер)

Колишні учасники
- Павло Ємельянов — ударні (2008—2011)
- Павло Філатов — ударні (2011—2014)
- Vicky Fates — ударні (2014—2022)

title: Akute

wikitext:
{{Музичний колектив
| Назва             = Akute
| Попередні назви   =
| Лого              =
| Фотографія        =
| Опис_фотографії   =
| Ширина_фотографії =
| Роки              = з 2008
| Місто             = [[Могильов]]
| Країна            = [[Білорусь]]
| Мова              = [[Білоруська мова|білоруська]]
| Жанр              = [[рок]], [[пост-панк]]
| Лейбл             = «{{нп3|Vigma|Vigma|be|Vigma}}»
| Склад             = Стас Митник, Роман Жигарєв
| Колишні_учасники  = Павло Ємельянов, Павло Філатов, Vicky Fates
| Інші_проєкти      =
| Співпраця         =
| Сайт              =
}}
'''Akute (Акуте)''' — музичний гурт з Могильова, заснований у 2008 році колишніми учасниками гурту «Глюки» Стасом Митником і бас-гітаристом Романа Жигарєвим.<ref>{{Cite journal|issue=14 (890)|last=Замировская|first=Татьяна|date=2013-04-08|title=«Всё проходит, все умирают»|url=http://www.belgazeta.by/ru/2013_04_08/life/26313/|dead-url=no|journal=[[Белгазета]]|language=ru|volume=|pages=|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130418071148/http://www.belgazeta.by/ru/2013_04_08/life/26313/|archivedate=18 квітня 2013|accessdate=2020-02-15|via=|website=}}</ref>

== Історія ==

=== 2009 ===
Вперше гурт виступив наприкінці серпня 2009 року на фестивалі «Прихід» під Могильовом<ref name=autogenerated2>[http://old.fromby.net/article/1906/ Новы праект удзельнікаў «Глюкаў» на ТГ]{{Недоступне посилання|date=лютий 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>. У листопаді на популярному білоруськомовному сайті «[[Тузін Гітоў]]» відбулася прем'єра першого студійного запису колективу — пісні «Адзіноцтва», яка протрималася в хіт-параді сайту до літа 2010 і за підсумками фінального туру потрапила в число 12 найкращих пісень сезону, посівши третє місце<ref>[http://old.fromby.net/article/2265/ Усе вынікі году 2010 у гіт-парадзе «Тузіна Гітоў»]{{Недоступне посилання|date=лютий 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>.

=== 2010 ===
Влітку 2010 гурт виступив на фестивалі «{{нп3|Be2gether|Be2gether|be-x-old|Фэстываль Be2gether}}» (Норвілішкес, [[Литва]])<ref>{{Cite web |url=http://ultra-music.com/photo/2420 |title=Фестиваль be2gether 2010 (другий день) |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402184434/http://ultra-music.com/photo/2420 }}</ref><ref>{{Cite web|last=Кузьміч|first=Воля|date=2010-06-29|title=У чацьверты раз на Be2gether|url=http://generation.by/news3723.html|dead-url=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200912084916/http://generation.by/news3723.html|archivedate=2020-09-12|accessdate=2020-09-12|website=|publisher={{нп3|Асоціація білоруських студентів|generation.by|be-x-old|Задзіночаньне беларускіх студэнтаў}}|language=be}}</ref>, виграв гран-прі на фестивалі «[[Басовище]]» (Гродек, [[Польща]])<ref name=autogenerated1>{{Cite web |url=http://generation.by/doc14-415.html |title=Гурт Akute — пераможцы «Басовішча-2010» |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402111632/http://generation.by/doc14-415.html }}</ref><ref>[http://old.fromby.net/article/2236/ Akute сталі пераможцамі «Басовішча-2010»]{{Недоступне посилання|date=лютий 2019 |bot=InternetArchiveBot }}</ref><ref>{{Cite journal|last=Карпюк|first=Ілона|date=2010-07-25|title=Толькі „зорачкі” на „Басовішчы-2010” не засвяціліся|url=http://niva.bialystok.pl/issue/2010/30/30_2010.pdf|dead-url=no|journal={{нп3|Ніва (газета)|Ніва|pl|Niwa (tygodnik)}}|language=be|volume=|issue=30|pages=3|issn=0546-1960|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200318180545/http://niva.bialystok.pl/issue/2010/30/30_2010.pdf|archivedate=2020-03-18|accessdate=2020-03-18|via=}}</ref> і «ВертиФест» ([[Київ]], [[Україна]])<ref>{{Cite web |url=http://ultra-music.com/news/2308 |title=На фестиваль «ВертиФест» їдуть чотири гурти з Могильова |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402183201/http://ultra-music.com/news/2308 }}</ref>, а також посіла друге місце на «Graffiti Open Music Fest» ([[Мінськ]], Білорусь)<ref>{{Cite web |url=http://ultra-music.com/news/2427 |title=«Все Crazy» перемогли в Graffiti Open Music Fest |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402190358/http://ultra-music.com/news/2427 }}</ref>. Восени за 5 днів на студії «Арзамас-16» в Могильові були записані всі пісні майбутнього дебютного альбому<ref>{{Cite web |url=http://www.interfax.by/event/80816 |title=Akute презентує космічний альбом |accessdate=21 березня 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120420203929/http://www.interfax.by/event/80816 |archivedate=20 квітня 2012 |deadurl=yes }}</ref>.

=== 2011 ===
Дебютний альбом «Дзевачкі и космас» вийшов у червні 2011 року і його тепло зустріла білоруська публіка і преса. «Альбом вже зараз можна вважати поворотною подією в історії білоруської музики», — зазначив тижневик «[[Белгазета]]»<ref>{{Cite web |url=http://www.belgazeta.by/ru/2011_06_06/radosti_zhizni/22888/ |title=Akute «Dzievacki i Kosmas» |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=23 вересня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150923183549/http://www.belgazeta.by/ru/2011_06_06/radosti_zhizni/22888/ }}</ref>. Диск потрапив в число найкращих альбомів року за версією порталу {{нп3|Experty.by|Experty.by|be-x-old|Experty.by}}<ref>{{Cite web |url=http://www.experty.by/node/1527 |title=Найкращі альбоми 2011 (+аудіо) |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=26 січня 2013 |archive-url=https://www.webcitation.org/6DxBR4A9b?url=http://www.experty.by/node/1527 }}</ref>, а гурт переміг в номінації «Рок-прорив року» на нагородах «{{нп3|Рок-коронація|Рок-коронація|be-x-old|Рок-каранацыя}}»<ref>{{Cite web |url=http://nn.by/?c=ar&i=71095 |title=Рок-карона павісла ў паветры: Pomidor/off не з'явіўся |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402211934/http://nn.by/?c=ar&i=71095 }}</ref>. До моменту виходу альбому Павла Ємельянова за барабанами замінив Павло Філатов<ref>{{Cite web |url=http://0222.by/vikipediya/akute.html |title=Рок-группа «AKUTE» |accessdate=21 березня 2015 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20150402095806/http://0222.by/vikipediya/akute.html |archivedate=2 квітня 2015 |deadurl=yes }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150402095806/http://0222.by/vikipediya/akute.html |date=2015-04-02 }}</ref>.

=== 2012 ===
У лютому 2012 вийшов «Krou EP»<ref>{{Cite web |url=http://tuzin.fm/article/65827/ |title=Новы сынгл Akute на Tuzin.FM |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=10 травня 2012 |archive-url=https://web.archive.org/web/20120510104741/http://tuzin.fm/article/65827/ }}</ref>, а в квітні — другий альбом «Nie Isnuje»<ref>{{Cite web |url=http://naviny.by/rubrics/culture/2012/04/13/ic_articles_117_177510/ |title=Akute — нормальный поп-рок на мові в двох томах |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402111355/http://naviny.by/rubrics/culture/2012/04/13/ic_articles_117_177510/ }}</ref>, який також отримав високі оцінки — 8.5 (за 10-бальною шкалою) від критиків сайту {{нп3|Experty.by|Experty.by|be-x-old|Experty.by}}<ref>{{Cite web |url=http://www.experty.by/node/1655 |title=Akute «Не існуе» (+аўдыё) |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=18 квітня 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20140418092434/http://experty.by/node/1655 }}</ref>. Презентація диску проходила в мінському клубі «Re: Public»<ref>{{Cite web |url=http://ultra-music.com/photo/8412 |title=Прэзентацыя новага альбому Akute |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402170252/http://ultra-music.com/photo/8412 }}</ref>. У вересні гурт виступив на розігріві у [[Placebo]]<ref>{{Cite web |url=http://news.tut.by/culture/311139.html |title=Akute разагрэюць Placebo на канцэрце ў Мінску |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=7 листопада 2012 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121107191341/http://news.tut.by/culture/311139.html }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121107191341/http://news.tut.by/culture/311139.html |date=2012-11-07 }}</ref>. У жовтні вийшов максі-сингл «Ihołki»

У грудні Akute були визнані найкращою групою року сайтом [[Тузін Гітоў]] і отримали нагороду «Герої року»<ref>{{Cite web |url=http://nn.by/?c=ar&i=101155&lang=ru |title=Akute — герої 2012 |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402162107/http://nn.by/?c=ar&i=101155&lang=ru }}</ref>

=== 2013 ===
У 2013 році гурт взяв участь у фестивалях: «Мост» (Баравія, [[Мінський район]]), «Галапагаі» ([[Зарасай]], [[Литва]])<ref>{{Cite web |url=http://by.belapan.by/archive/2013/08/05/by_media_galapagai |title=«Ляпіс Трубяцкі» і «Акутэ» выступілі на найбуйнейшым летувіскім фэстывалі «Галапагаі» |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402181306/http://by.belapan.by/archive/2013/08/05/by_media_galapagai }}</ref>, «Самоход» (Мінськ)<ref>{{Cite web |url=http://by.belapan.by/archive/2013/06/22/632743_632744 |title=У межах кампаніі «У Беларусь і Еўропу — без візы!» у Мінску праходзіць фэстываль «Самаход-2013» |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402155415/http://by.belapan.by/archive/2013/06/22/632743_632744 }}</ref>, «Men's Fest» ([[Берестя]])<ref>{{Cite web |url=http://by.belapan.by/archive/2013/10/14/by_media_mensfest |title=На фэстывалі Men's Fest у Берасьці выступілі гурты з Беларусі, Польшчы і Ўкраіны |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402145226/http://by.belapan.by/archive/2013/10/14/by_media_mensfest }}</ref>

=== 2014 ===
У квітні 2014 року гурт презентував свій третій студійний альбом «Reaĺnaść i sny»<ref name=":0">{{Cite web |url=http://34mag.net/piarshak/post/realnasc-i-sny/ |title=Realnasc i sny |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402092919/http://34mag.net/piarshak/post/realnasc-i-sny/ }}</ref>

=== 2015 ===
Akute оголошені хедлайнером «[[Razomfest]]», який відбувся 1-2 травня у м. Львів.<ref>{{Cite web |url=http://tuzin.fm/zhamerun/1851/akute-zajauleny-u-chedlajnerach-ukrajinskaha-razomfest.html |title=Akute ў абноўленым складзе заяўлены ў хэдлайнэрах украінскага «Razomfest» |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402184212/http://tuzin.fm/zhamerun/1851/akute-zajauleny-u-chedlajnerach-ukrajinskaha-razomfest.html }}</ref>
== Оцінки ==
[[Дмитро Альбертович Подберезький|Дмитро Подберезький]] сказав про групу в 2014 році так: ''«„Akute“ — це „{{нп3|ULIS|ULIS|be|ULIS}}“ нашого часу».''<ref>{{Cite web|url=https://tuzinfm.by/zhamerun/1004/zmicier-padbiarezski-akute---heta-ulis-sionniasnich-casou.html|title=Зьміцер Падбярэзскі: «„HPS“Akute — гэта Ulis сёньняшніх часоў» (відэа)|last=Падбярэзскі|first=Зьміцер|date=2014-07-02|website=|publisher=[[Tuzin.fm]]|language=be|dead-url=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200305071741/https://tuzinfm.by/zhamerun/1004/zmicier-padbiarezski-akute---heta-ulis-sionniasnich-casou.html|archivedate=5 березня 2020|accessdate=2020-03-05|authorlink=Подберезский, Дмитрий Альбертович}}</ref>

== Дискографія ==

* «Дзевачкі і космас»<ref>{{Cite web |url=http://www.ctv.by/новости/akute-переиграли-nrm |title=AKUTE переграли NRM |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402093535/http://www.ctv.by/новости/akute-переиграли-nrm }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20150402093535/http://www.ctv.by/новости/akute-переиграли-nrm |date=2015-04-02 }}</ref> (червень 2011; студійний альбом)
* «Krou EP»<ref>{{Cite web |url=http://ultra-music.com/articles/releases/7486 |title=Akute «Kroŭ» |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=2 квітня 2015 |archive-url=https://web.archive.org/web/20150402143026/http://ultra-music.com/articles/releases/7486 }}</ref> (лютий 2012; максі-сингл)
* «Не існуе»<ref>{{Cite web|url=https://novychas.by/kultura/ndi_pachatku_dvanaccataga|title=Інды пачатку дванаццатага|last=Броўка|first=Мікіта|date=2012-04-11|website=|publisher=[[Новы Час]]|language=be|dead-url=no|archiveurl=https://web.archive.org/web/20200209160651/https://novychas.by/kultura/ndi_pachatku_dvanaccataga|archivedate=9 лютого 2020|accessdate=2020-02-09}}</ref> (квітень 2012; студійний альбом)
* «Ihołki»<ref>{{Cite web |url=http://experty.by/node/1823 |title=Бразільска-беларускі сінгл Akute (+слухаць/+спампаваць) |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=18 жовтня 2014 |archive-url=https://web.archive.org/web/20141018142102/http://www.experty.by/node/1823 }}</ref><ref>{{Cite web |url=http://news.tut.by/culture/318216.html |title=Akute збираються відіграти п'ятигодинний концерт |accessdate=21 березня 2015 |archive-date=5 листопада 2012 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121105185553/http://news.tut.by/culture/318216.html }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20121105185553/http://news.tut.by/culture/318216.html |date=2012-11-05 }}</ref> (жовтень 2012; максі-сингл)
* «Reaĺnaść i sny»<ref name=":0"/> (квітень 2014; студійний альбом)
* «Płastyka» (17 жовтня 2016; студійний альбом)
* «V» (2019; студійний альбом)
* «Напалову тут» (2022; студійний альбом)<ref>{{Cite web|url=https://euroradio.fm/ru/gruppa-akute-vypustila-novuyu-pesnyu-posle-neskolkikh-let-molchaniya|title=Группа Akute выпустила новую песню после нескольких лет молчания|archiveurl=https://web.archive.org/web/20221014133659/https://euroradio.fm/ru/gruppa-akute-vypustila-novuyu-pesnyu-posle-neskolkikh-let-molchaniya|archivedate=2022-10-14|lang=ru|website=[[Європейське радіо для Білорусі]]|date=2022-08-12|accessdate=2022-10-30}}</ref>

== Склад ==

; Поточний склад
* Стас Митник — вокал, гітара (2008 — дотепер)
* Роман Жигарєв — бас-гітара, бек-вокал (2008 — дотепер)

; Колишні учасники
* Павло Ємельянов — ударні (2008—2011)
* Павло Філатов — ударні (2011—2014)
* Vicky Fates — ударні (2014—2022)

== Примітки ==
{{reflist|2}}

{{Бібліоінформація}}

[[Категорія:Білоруські музиканти]]

title: Основна інформація

Жанр: рок, пост-панк

Країна: Білорусь

Місто: Могильов

Мова: білоруська

Лейбл: «Vigma»

Склад: Стас Митник, Роман Жигарєв


text:
# Кубок Польщі з футболу 2022—2023
Кубок Польщі з футболу 2022–2023 — 69-й розіграш кубкового футбольного турніру в Польщі. Титул здобула «Легія» (Варшава).

## Календар
| Раунд            | Дата                       | Матчі | Клуби   |
| ---------------- | -------------------------- | ----- | ------- |
| Попередній раунд | 26–27 липня 2022           | 10    | 70 → 60 |
| Перший раунд     | 30 серпня – 1 вересня 2022 | 28    | 60 → 32 |
| 1/16 фіналу      | 12–20 жовтня 2022          | 16    | 32 → 16 |
| 1/8 фіналу       | 8–10 листопада 2022        | 8     | 16 → 8  |
| 1/4 фіналу       | 28 лютого – 1 березня 2023 | 4     | 8 → 4   |
| 1/2 фіналу       | 5 квітня 2023              | 2     | 4 → 2   |
| Фінал            | 2 травня 2023              | 1     | 2 → 1   |

## Попередній раунд
| Команда 1               | Рахунок      | Команда 2                          |
| ----------------------- | ------------ | ---------------------------------- |
| 26 липня 2022           |              |                                    |
| Рух (Хожув) (2)         | 2:0          | Зніч (Прушкув) (3)                 |
| Мотор (Люблін) (3)      | 4:2          | Шльонськ-2 (Вроцлав) (3)           |
| 27 липня 2022           |              |                                    |
| Гурник (Польковіце) (3) | +:-          | ГКС (Белхатув) (4)                 |
| ГКС (Ястшембе) (3)      | 4:1          | Сокул (Оструда) (4)                |
| Сталь (Ряшів) (2)       | 1:0          | Погонь (Гродзиськ-Мазовецький) (4) |
| Хойнічанка (2)          | 3:1 дч       | Гутник (Краків) (4)                |
| Вігри (Сувалки) (3)     | 0:4          | ККС 1925 Каліш (3)                 |
| Радуня (Стенжиця) (3)   | 3:2          | Вісла (Пулави) (3)                 |
| Лех-2 (Познань) (3)     | 2:3 дч       | Погонь (Седльці) (3)               |
| Гарбарня (Краків) (3)   | 1:1 пен. 2:3 | Олімпія (Ельблонг) (3)             |

## Перший раунд
| Команда 1                           | Рахунок         | Команда 2                |
| ----------------------------------- | --------------- | ------------------------ |
| 30 серпня 2022                      |                 |                          |
| Старт (Єлова) (5)                   | 0:4             | Заглембє (Любін)         |
| Лехія (Зелена Гура) (4)             | 2:1 дч          | Подбескідзе (2)          |
| ОКС Стоміл (3)                      | 1:3             | Хробри (2)               |
| Сталь (Ряшів) (2)                   | 3:3 пен. 6:7    | Корона (Кельці)          |
| Балтик (Гдиня) (4)                  | 0:3             | Олімпія (Ельблонг) (3)   |
| Сталь (Стальова Воля) (4)           | 1:2 дч          | Пуща (Неполомиці) (2)    |
| ГКС (Вікелець) (5)                  | 1:2             | Заглембє (Сосновець) (2) |
| Легія-2 (Варшава) (4)               | 0:5             | Вісла (Краків) (2)       |
| РКС (Радомсько) (5)                 | 0:3             | Радом'як (Радом)         |
| Термаліка Брук-Бет (2)              | 2:3 дч          | Легія (Варшава)          |
| Рекорд (Бельсько-Бяла) (4)          | 3:0             | Холм'янка (Холм) (3)     |
| 31 серпня 2022                      |                 |                          |
| Погонь (Седльці) (3)                | 3:1             | Хойнічанка (2)           |
| Вєчиста (Краків) (4)                | 0:2             | Радуня (Стенжиця) (3)    |
| Завіша (Бидгощ) (4)                 | 2:1             | ГКС (Тихи) (2)           |
| Погонь-2 (Щецин) (4)                | 0:2             | ГКС (Катовиці) (2)       |
| Ресовія (Ряшів) (2)                 | 1:0             | Медзь                    |
| Гурник (Польковіце) (3)             | 1:3 дч          | Сандеція (2)             |
| ЛКС (Лодзь) (2)                     | 2:2 пен. 3:4    | Сталь (Мелець)           |
| ЛКС (Лаґув) (4)                     | 1:3             | Краковія                 |
| Скра (Ченстохова) (2)               | 1:3             | Вісла (Плоцьк)           |
| Рух (Високе-Мазовецьке) (5)         | 0:4             | Шльонськ (Вроцлав)       |
| ККС 1925 Каліш (3)                  | 5:5 дч пен. 4:3 | Відзев (Лодзь)           |
| ГКС (Ястшембе) (3)                  | 0:2             | Варта (Познань)          |
| Полонія (Сьрода-Великопольська) (4) | 0:2             | Мотор (Люблін) (3)       |
| 1 вересня 2022                      |                 |                          |
| Лехія (Дзержонюв) (5)               | 1:2             | П'яст (Гливиці)          |
| Одра (Ополе) (2)                    | 0:1 дч          | Ягеллонія (Білосток)     |
| Рух (Хожув) (2)                     | 0:1             | Гурник (Забже)           |
| Арка (Гдиня) (2)                    | 0:0 пен. 3:4    | Гурник (Ленчна) (2)      |

## 1/16 фіналу
| Команда 1                  | Рахунок        | Команда 2              |
| -------------------------- | -------------- | ---------------------- |
| 12 жовтня 2022             |                |                        |
| Лехія (Зелена Гура) (4)    | 3:1            | Ягеллонія (Білосток)   |
| 18 жовтня 2022             |                |                        |
| Рекорд (Бельсько-Бяла) (4) | 3:3 пен. 11:12 | Погонь (Щецин)         |
| Заглембє (Сосновець) (2)   | 0:1            | Ракув                  |
| Сталь (Мелець)             | 0:3 дч         | П'яст (Гливиці)        |
| ККС 1925 Каліш (3)         | 2:0            | Олімпія (Ельблонг) (3) |
| Гурник (Ленчна) (2)        | 1:0            | Корона (Кельці)        |
| Вісла (Плоцьк)             | 0:3            | Легія (Варшава)        |
| 19 жовтня 2022             |                |                        |
| Мотор (Люблін) (3)         | 1:0 дч         | Заглембє (Любін)       |
| Вісла (Краків) (2)         | 2:2 пен. 6:5   | Пуща (Неполомиці) (2)  |
| Радуня (Стенжиця) (3)      | 1:4            | Лехія (Гданськ)        |
| Ресовія (Ряшів) (2)        | 4:3            | Краковія               |
| Лех (Познань)              | 1:3            | Шльонськ (Вроцлав)     |
| Сандеція (2)               | 2:1            | Варта (Познань)        |
| 20 жовтня 2022             |                |                        |
| Погонь (Седльці) (3)       | 3:1            | Хробри (2)             |
| Завіша (Бидгощ) (4)        | 1:3            | Радом'як (Радом)       |
| ГКС (Катовиці) (2)         | 1:2            | Гурник (Забже)         |

## 1/8 фіналу
| Команда 1               | Рахунок          | Команда 2              |
| 8 листопада 2022        | 8 листопада 2022 | 8 листопада 2022       |
| ----------------------- | ---------------- | ---------------------- |
| ККС 1925 Каліш (3)      | 3:3 пен. 5:3     | Гурник (Забже) (1)     |
| Гурник (Ленчна) (2)     | 1:0 дч           | П'яст (Гливиці) (1)    |
| Лехія (Гданськ) (1)     | 2:2 пен. 2:4     | Легія (Варшава) (1)    |
| 9 листопада 2022        |                  |                        |
| Мотор (Люблін) (3)      | 1:0              | Вісла (Краків) (2)     |
| Погонь (Щецин) (1)      | 0:1              | Ракув (1)              |
| Сандеція (2)            | 2:2 пен. 1:2     | Шльонськ (Вроцлав) (1) |
| 10 листопада 2022       |                  |                        |
| Лехія (Зелена Гура) (4) | 0:0 пен. 3:1     | Радом'як (Радом) (1)   |
| Погонь (Седльці) (3)    | 1:0              | Ресовія (Ряшів) (2)    |

## 1/4 фіналу
| Команда 1               | Рахунок        | Команда 2              |
| 28 лютого 2023          | 28 лютого 2023 | 28 лютого 2023         |
| ----------------------- | -------------- | ---------------------- |
| Погонь (Седльці) (3)    | 0:1            | Гурник (Ленчна) (2)    |
| Лехія (Зелена Гура) (4) | 0:3            | Легія (Варшава) (1)    |
| 1 березня 2023          |                |                        |
| Мотор (Люблін) (3)      | 0:3            | Ракув (1)              |
| ККС 1925 Каліш (3)      | 3:0            | Шльонськ (Вроцлав) (1) |

## 1/2 фіналу
| Команда 1           | Рахунок       | Команда 2           |
| 4 квітня 2023       | 4 квітня 2023 | 4 квітня 2023       |
| ------------------- | ------------- | ------------------- |
| ККС 1925 Каліш (3)  | 0:1           | Легія (Варшава) (1) |
| 5 квітня 2023       |               |                     |
| Гурник (Ленчна) (2) | 0:1           | Ракув (1)           |

## Фінал
| 2 травня 2023 16:00 CEST (UTC+2) |

| Легія (Варшава)                                                  | 0–0 дч   | Ракув (Ченстохова)                                         |
| ---------------------------------------------------------------- | -------- | ---------------------------------------------------------- |
|                                                                  | Протокол |                                                            |
|                                                                  | Пенальті |                                                            |
| Сліш · Росолек · Августиняк · Соколовський · Вшолек · Навроцький | 6–5      | Тудор · Сварнас · П'ясецький · Новак · Жан Карлос · Вдовяк |

| «Народовий», Варшава Глядачів: 44 701 Арбітр: Пйотр Ласик (Битом) |

title: Кубок Польщі з футболу 2022—2023

wikitext:
{{Національний чемпіонат
|турнір=Кубок Польщі 2022—2023
|лого =
|підпис =
|час = [[26 липня]] [[2022]] — [[2 травня]] [[2023]]
|учасників = 70
|чемпіон = [[Легія (футбольний клуб, Варшава)|Легія]]
|раз = 20
|2 місце = [[Ракув (Ченстохова)|Ракув]]
|3 місце =
|бомбардир =
|бголів =
|ігор = 68
|голів = 212
|глядачів =
|попередній_сезон = [[Кубок Польщі з футболу 2021—2022|2021—2022]]
|наступний_сезон = [[Кубок Польщі з футболу 2023—2024|2023—2024]]
}}
'''Кубок Польщі з футболу 2022–2023''' — [[Кубок Польщі з футболу|69-й розіграш]] кубкового футбольного турніру в Польщі. Титул здобула [[Легія (футбольний клуб, Варшава)|«Легія» (Варшава)]].

== Календар ==
{| class="wikitable" style="text-align: center"
!Раунд
!Дата
!Матчі
!Клуби
|-
| Попередній раунд
| 26–27 липня 2022
| 10
| 70 → 60
|-
| Перший раунд
| 30 серпня – 1 вересня 2022
| 28
| 60 → 32
|-
| 1/16 фіналу
| 12–20 жовтня 2022
| 16
| 32 → 16
|-
| 1/8 фіналу
| 8–10 листопада 2022
| 8
| 16 → 8
|-
| 1/4 фіналу
| 28 лютого – 1 березня 2023
| 4
| 8 → 4
|-
| 1/2 фіналу
| 5 квітня 2023
| 2
| 4 → 2
|-
| Фінал
| 2 травня 2023
| 1
| 2 → 1
|}

== Попередній раунд ==
{{OneLegStart}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''26 липня 2022'''
{{OneLegResult|[[Рух (Хожув)]] (2)||2:0|[[Зніч (Прушкув)]] (3)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Мотор (Люблін)]] (3)||4:2|[[Шльонськ (Вроцлав)|Шльонськ-2 (Вроцлав)]] (3)||winner=1}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''27 липня 2022'''
{{OneLegResult|[[Гурник (Польковіце)]] (3)||+:-|[[ГКС (Белхатув)]] (4)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[ГКС (Ястшембе)]] (3)||4:1|[[Сокул (Оструда)]] (4)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Сталь (футбольний клуб, Ряшів)|Сталь (Ряшів)]] (2)||1:0|[[Погонь (Гродзиськ-Мазовецький)]] (4)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Хойнічанка]] (2)||3:1 {{aet}}|[[Гутник (Краків)]] (4)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Вігри (Сувалки)]] (3)||0:4|[[ККС 1925 Каліш]] (3)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Радуня (Стенжиця)]] (3)||3:2|[[Вісла (Пулави)]] (3)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Лех (Познань)|Лех-2 (Познань)]] (3)||2:3 {{aet}}|[[Погонь (футбольний клуб, Седльце)|Погонь (Седльці)]] (3)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Гарбарня (Краків)]] (3)||1:1 {{pso|2:3}}|[[Олімпія (Ельблонг)]] (3)||winner=2}}
|}

== Перший раунд ==
{{OneLegStart}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''30 серпня 2022'''
{{OneLegResult|Старт (Єлова) (5)||0:4|[[Заглембє (футбольний клуб, Любін)|Заглембє (Любін)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Лехія (Зелена Гура)]] (4)||2:1 {{дч}}|[[Подбескідзе]] (2)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[ОКС Стоміл]] (3)||1:3|[[Хробри]] (2)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Сталь (футбольний клуб, Ряшів)|Сталь (Ряшів)]] (2)||3:3 {{pso|6:7}}|[[Корона (Кельці)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Балтик (Гдиня)]] (4)||0:3|[[Олімпія (Ельблонг)]] (3)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Сталь (Стальова Воля)]] (4)||1:2 {{дч}}|[[Пуща (Неполомиці)]] (2)||winner=2}}
{{OneLegResult|ГКС (Вікелець) (5)||1:2|[[Заглембє (футбольний клуб, Сосновець)|Заглембє (Сосновець)]] (2)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Легія (футбольний клуб)|Легія-2 (Варшава)]] (4)||0:5|[[Вісла (Краків)]] (2)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[РКС (Радомсько)]] (5)||0:3|[[Радом'як (Радом)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Термаліка Брук-Бет]] (2)||2:3 {{дч}}|[[Легія (футбольний клуб)|Легія (Варшава)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Рекорд (Бельсько-Бяла)]] (4)||3:0|[[Холм'янка (Холм)]] (3)||winner=1}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''31 серпня 2022'''
{{OneLegResult|[[Погонь (футбольний клуб, Седльце)|Погонь (Седльці)]] (3)||3:1|[[Хойнічанка]] (2)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Вєчиста (Краків)]] (4)||0:2|[[Радуня (Стенжиця)]] (3)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Завіша (Бидгощ)]] (4)||2:1|[[ГКС (Тихи)]] (2)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Погонь (Щецин)|Погонь-2 (Щецин)]] (4)||0:2|[[ГКС (футбольний клуб, Катовиці)|ГКС (Катовиці)]] (2)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Ресовія (Ряшів)]] (2)||1:0|[[Медзь (футбольний клуб)|Медзь]]||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Гурник (Польковіце)]] (3)||1:3 {{дч}}|[[Сандеція]] (2)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[ЛКС (Лодзь)]] (2)||2:2 {{pso|3:4}}|[[Сталь (Мелець)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|ЛКС (Лаґув) (4)||1:3|[[Краковія (футбольний клуб)|Краковія]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Скра (Ченстохова)]] (2)||1:3|[[Вісла (Плоцьк)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Рух (Високе-Мазовецьке)]] (5)||0:4|[[Шльонськ (Вроцлав)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[ККС 1925 Каліш]] (3)||5:5 {{дч}} {{pso|4:3}} |[[Відзев (Лодзь)]]||winner=1}}
{{OneLegResult|[[ГКС (Ястшембе)]] (3)||0:2|[[Варта (Познань)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Полонія (Сьрода-Великопольська)]] (4)||0:2|[[Мотор (Люблін)]] (3)||winner=2}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''1 вересня 2022'''
{{OneLegResult|[[Лехія (Дзержонюв)]] (5)||1:2|[[П'яст (Гливиці)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Одра (Ополе)]] (2)||0:1 {{дч}} |[[Ягеллонія (Білосток)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Рух (Хожув)]] (2)||0:1|[[Гурник (Забже)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Арка (Гдиня)]] (2)||0:0 {{pso|3:4}}|[[Гурник (Ленчна)]] (2)||winner=2}}
|}

== 1/16 фіналу ==
{{OneLegStart}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''12 жовтня 2022'''
{{OneLegResult|[[Лехія (Зелена Гура)]] (4)||3:1|[[Ягеллонія (Білосток)]]||winner=1}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''18 жовтня 2022'''
{{OneLegResult|[[Рекорд (Бельсько-Бяла)]] (4)||3:3 {{pso|11:12}}|[[Погонь (Щецин)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Заглембє (футбольний клуб, Сосновець)|Заглембє (Сосновець)]] (2)||0:1|[[Ракув (футбольний клуб)|Ракув]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Сталь (Мелець)]]||0:3 {{дч}}|[[П'яст (Гливиці)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[ККС 1925 Каліш]] (3)||2:0|[[Олімпія (Ельблонг)]] (3)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Гурник (Ленчна)]] (2)||1:0|[[Корона (Кельці)]]||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Вісла (Плоцьк)]]||0:3|[[Легія (футбольний клуб)|Легія (Варшава)]]||winner=2}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''19 жовтня 2022'''
{{OneLegResult|[[Мотор (Люблін)]] (3)||1:0 {{дч}}|[[Заглембє (футбольний клуб, Любін)|Заглембє (Любін)]]||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Вісла (Краків)]] (2)||2:2 {{pso|6:5}}|[[Пуща (Неполомиці)]] (2)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Радуня (Стенжиця)]] (3)||1:4|[[Лехія (Гданськ)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Ресовія (Ряшів)]] (2)||4:3|[[Краковія (футбольний клуб)|Краковія]]||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Лех (Познань)]]||1:3|[[Шльонськ (Вроцлав)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Сандеція]] (2)||2:1|[[Варта (Познань)]]||winner=1}}
|-
|colspan="3" style="background-color:#D0D0D0" align=center|'''20 жовтня 2022'''
{{OneLegResult|[[Погонь (футбольний клуб, Седльце)|Погонь (Седльці)]] (3)||3:1|[[Хробри]] (2)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Завіша (Бидгощ)]] (4)||1:3|[[Радом'як (Радом)]]||winner=2}}
{{OneLegResult|[[ГКС (футбольний клуб, Катовиці)|ГКС (Катовиці)]] (2)||1:2|[[Гурник (Забже)]]||winner=2}}
|}

== 1/8 фіналу ==
{{OneLegStart}}
|-
! colspan="3" style="background-color:#D0D0D0"|8 листопада 2022
{{OneLegResult|'''[[ККС 1925 Каліш]] (3)'''||3:3 {{pso|5:3}}|[[Гурник (Забже)]] (1)||winner=1}}
{{OneLegResult|'''[[Гурник (Ленчна)]] (2)'''||1:0 {{aet}}|[[П'яст (Гливиці)]] (1)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Лехія (Гданськ)]] (1)||2:2 {{pso|2:4}}|'''[[Легія (футбольний клуб)|Легія (Варшава)]] (1)'''||winner=2}}
|-
! colspan="3" style="background-color:#D0D0D0"|9 листопада 2022
{{OneLegResult|'''[[Мотор (Люблін)]] (3)'''||1:0|[[Вісла (Краків)]] (2)||winner=1}}
{{OneLegResult|[[Погонь (Щецин)]] (1)||0:1|'''[[Ракув (футбольний клуб)|Ракув]] (1)'''||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Сандеція]] (2)||2:2 {{pso|1:2}}|'''[[Шльонськ (Вроцлав)]]''' (1)||winner=2}}
|-
! colspan="3" style="background-color:#D0D0D0"|10 листопада 2022
{{OneLegResult|'''[[Лехія (Зелена Гура)]] (4)'''||0:0 {{pso|3:1}}|[[Радом'як (Радом)]] (1)||winner=1}}
{{OneLegResult|'''[[Погонь (футбольний клуб, Седльце)|Погонь (Седльці)]] (3)'''||1:0|[[Ресовія (Ряшів)]] (2)||winner=1}}
|}

== 1/4 фіналу ==
{{OneLegStart}}
|-
! colspan="3" style="background-color:#D0D0D0"|28 лютого 2023
{{OneLegResult|[[Погонь (футбольний клуб, Седльце)|Погонь (Седльці)]] (3)||0:1|[[Гурник (Ленчна)]] (2)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[Лехія (Зелена Гура)]] (4)||0:3|[[Легія (футбольний клуб)|Легія (Варшава)]] (1)||winner=2}}
|-
! colspan="3" style="background-color:#D0D0D0"|1 березня 2023
{{OneLegResult|[[Мотор (Люблін)]] (3)||0:3|[[Ракув (футбольний клуб)|Ракув]] (1)||winner=2}}
{{OneLegResult|[[ККС 1925 Каліш]] (3)||3:0|[[Шльонськ (Вроцлав)]] (1)||winner=1}}
|}

== 1/2 фіналу ==
{{OneLegStart}}
|-
! colspan="3" style="background-color:#D0D0D0"|4 квітня 2023
{{OneLegResult|[[ККС 1925 Каліш]] (3)||0:1|[[Легія (футбольний клуб)|Легія (Варшава)]] (1)||winner=2}}
|-
! colspan="3" style="background-color:#D0D0D0"|5 квітня 2023
{{OneLegResult|[[Гурник (Ленчна)]] (2)||0:1|[[Ракув (футбольний клуб)|Ракув]] (1)||winner=2}}
|}

== Фінал ==
{{Football box
| date = {{Start date|2023|5|2|df=y}}
| time = 16:00 [[Центральноєвропейський літній час|CEST]] ([[UTC+2]])
| team1 = [[Легія (футбольний клуб)|Легія (Варшава)]]
| score= 0–0 {{aet}}
| aet=yes
| team2 = [[Ракув (футбольний клуб)|Ракув (Ченстохова)]]
| report = http://www.90minut.pl/news/325/news3258406-Legia-zdobyla-Puchar-Polski.html
| goals1 =
| goals2 =
| penalties1=[[Бартош Сліш|Сліш]] {{pengoal}}
[[Мацей Росолек|Росолек]] {{pengoal}}
[[Рафал Августиняк|Августиняк]] {{pengoal}}
[[Патрик Соколовський|Соколовський]] {{pengoal}}
[[Павел Вшолек|Вшолек]] {{pengoal}}
[[Майк Навроцький|Навроцький]] {{pengoal}}
| penaltyscore=6–5
| penalties2= {{pengoal}} [[Фран Тудор|Тудор]]
{{pengoal}} [[Стратос Сварнас|Сварнас]]
{{pengoal}} [[Фабіан П'ясецький|П'ясецький]]
{{pengoal}} [[Бартош Новак|Новак]]
{{pengoal}} [[Жан Карлос Сілва|Жан Карлос]]
{{penmiss}} [[Матеуш Вдовяк|Вдовяк]]
| stadium = [[Національний стадіон (Варшава)|«Народовий»]], [[Варшава]]
| attendance = 44 701
| referee = Пйотр Ласик (Битом)
| event =
| round =
}}

== Посилання ==
* [http://int.soccerway.com/national/poland/cup/20222023/ Кубок Польщі на soccerway] {{ref-en}}

{{Сезони Кубку Польщі з футболу}}
{{Європейський футбол 2022—2023}}
[[Категорія:Кубок Польщі з футболу|2022–2023]]
[[Категорія:2022 у футболі|Польща]]
[[Категорія:2023 у футболі|Польща]]
[[Категорія:2022 у польському спорті|Футбол]]
[[Категорія:2023 у польському спорті|Футбол]]

title: Кубок Польщі 2022—2023

Дата проведення: 26 липня 2022 — 2 травня 2023

Чемпіон: Легія (20-й раз)

Віцечемпіон: Ракув


text:
# 203-мм морська гармата BL 8 inch Mk VIII
203-мм морська гармата BL 8 inch Mk VIII (англ. BL 8-inch Mk VIII naval gun) — британська корабельна гармата часів Другої світової війни. Артилерійська система BL 8 inch Mk VIII була основним корабельним озброєнням важких крейсерів типу «Каунті» та «Йорк», що перебували на озброєнні британських військово-морських сил.
Гармати розроблялися для британського флоту у відповідності до вимог Вашингтонської морської угоди 1922 року, згідно з якою кораблі зі стандартним водозміщенням не більше 10000 тонн повинні були мати озброєння калібром не більше 8 дюймів (203 мм). Пізніше вони були замінені на більш сучасні 152-мм корабельні гармати BL 6 inch Mk XXIII.

wikitext:
{{Infobox Weapon
|name                                = <big>203-мм морська гармата ''BL 8 inch Mk VIII''</big><br/>BL 8-inch Mk VIII naval gun
|image                               = [[Файл:HMAS Canberra 8-inch gun turrets SLV H98.105 3230.jpeg|300px]]
|caption                             = 203-мм корабельна артилерійська установка ''BL 8 inch Mk VIII'' на важкому крейсері [[Важкі крейсери типу «Каунті»|типу «Каунті»]] [[HMAS Canberra (D33)|«Канберра»]] [[Королівський австралійський військово-морський флот|Королівського австралійського ВМФ]]
|origin                              = {{GBR}}
|type                                = [[Корабельна артилерія|Корабельна гармата]]
<!-- Type selection -->
|is_ranged                           = yes
|is_bladed                           =
|is_explosive                        =
|is_artillery                        = yes
|is_vehicle                          =
|is_UK                               = yes
<!-- Service history -->
|service                             = [[1927]]–[[1954]]
|used_by                             = [[Файл:Naval Ensign of the United Kingdom.svg|border|25пкс|]] [[Військово-морські сили Великої Британії|Королівський ВМФ Великої Британії]]
|wars                                = [[Друга світова війна]]
<!-- Production history -->
|designer                            =
|design_date                         = [[1923]]
|manufacturer                        =
|production_date                     = [[1927]]
|unit_cost                           =
|number                              = 168
|variants                            =
<!-- General specifications -->
|weight                              = 17,476 т
|length                              = 10,493 м
|part_length                         = 10,160 м
|width                               =
|height                              =
|crew                                =
<!-- Ranged weapon specifications -->
|cartridge                           =
|cartridge_weight                    = 116 кг
|caliber                             = 203
|action                              =
|rate                                = 3-6 постр./хв.
|velocity                            = 855 м/с
|range                               =
|max_range                           = 28
|feed                                =
|sights                              =
<!-- Artillery specifications -->
|breech                              =
|recoil                              =
|carriage                            =
|elevation                           =
|traverse                            =
}}
'''203-мм морська гармата BL 8 inch Mk VIII''' ({{lang-en|BL 8-inch Mk VIII naval gun}}) — британська [[Корабельна артилерія|корабельна гармата]] часів [[Друга світова війна|Другої світової війни]]. [[Артилерійська система]] ''BL 8 inch Mk VIII'' була основним [[корабельне озброєння|корабельним озброєнням]] важких крейсерів [[Важкі крейсери типу «Каунті»|типу «Каунті»]] та [[Важкі крейсери типу «Йорк»|«Йорк»]], що перебували на озброєнні [[Велика Британія|британських]] військово-морських сил.

Гармати розроблялися для британського флоту у відповідності до вимог Вашингтонської морської угоди 1922 року, згідно з якою кораблі зі стандартним водозміщенням не більше 10000 тонн повинні були мати озброєння калібром не більше 8 дюймів (203 мм). Пізніше вони були замінені на більш сучасні [[152-мм корабельна гармата BL 6 inch Mk XXIII|152-мм корабельні гармати BL 6 inch Mk XXIII]].

== Див. також ==
* [[8 дюймові 45 каліберні гармати EOC]]
* [[152-мм корабельна гармата BL 6 inch Mk XXIII]]
* [[203-мм корабельна гармата 203 mm/50 Model 1924]]
* [[203-мм корабельна гармата 8"/55]]
* [[203-мм корабельна гармата 20.3 cm SK C/34]]

== Посилання ==
{{Commonscat|BL 8 inch Mk VIII naval gun}}
* Terry Gander, [https://web.archive.org/web/20140414084352/http://www.fsgfort.com/uploads/pdfs/Public/British%20Coastal%20Artillery%20P.pdf Twentieth century British coast defence guns]
* [http://www.navweaps.com/Weapons/WNBR_8-50_mk8.php 8"/50 (20.3 cm) Mark VIII] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200126211510/http://www.navweaps.com/Weapons/WNBR_8-50_mk8.php |date=26 січня 2020 }}

== Література ==
* {{cite book|last=Campbell|first=John|title=Naval Weapons of World War II|year=1985|publisher=Naval Institute Press|location=Annapolis, Maryland|isbn=0-87021-459-4}}
* {{cite book |last1=Hodges |first1=Peter |authorlink1= |last2=Friedman |first2=Norman |authorlink2= |title=Destroyer Weapons of World War 2 |year=1979 |publisher=Conway Maritime Press |location= London|isbn=0-87021-929-4}}

== Примітки ==
{{reflist}}

{{Портали|Велика Британія|Військова техніка|Друга світова війна|Війна|Морська справа}}

[[Категорія:Артилерія Великої Британії часів Другої світової війни]]
[[Категорія:Артилерія калібру 203 мм]]
[[Категорія:Корабельна артилерія Великої Британії]]

title: 203-мм морська гармата BL 8 inch Mk VIII · BL 8-inch Mk VIII naval gun

Тип: Корабельна гармата

Походження: Велика Британія

title: Історія використання

Оператори: Королівський ВМФ Великої Британії

Війни: Друга світова війна

title: Історія виробництва

title: Характеристики

Темп вогню: 3-6 постр./хв.

Характеристики: Дальність вогню