text:
# Автори проєктів станцій Київського метрополітену
Це список авторів проєктів станцій Київського метрополітену — системи ліній метрополітену в Києві, Україна. Першу лінію було відкрито 6 листопада 1960 року. На момент відкриття вона мала п'ять станцій. Станом на 2014 рік метрополітен налічує три лінії з 52 діючими станціями та трьома пересадковими вузлами.
Чотири станції першої черги будівництва визнані пам'ятками архітектури місцевого значення, ще три станції мають статус «щойно виявлений об'єкт культурної спадщини».
Автори станції київського метро «Золоті Ворота» 1991 року були відзначені Державною премією України по архітектурі.

## Лінії та станції

### Святошинсько-Броварська лінія
| Назва станції          | Дата відкриття        | Вигляд станції | Архітектор(и)                                                                                | Архітектор(и) вестибюля                                                                                | Інженер(и)                                                                                | Художник(и)                                    | Скульптор(и)                                                                                | Дозвіл для Вікісховища |
| ---------------------- | --------------------- | -------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ---------------------------------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ | ---------------------- |
| Академмістечко         | 24 травня 2003 року   |                | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, М. М. Альошкін, А. С. Крушинський                                                                                | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, М. М. Альошкін, А. С. Крушинський                                                                                |                                                                                |                                                |                                                                                | ✓                      |
| Житомирська            | 24 травня 2003 року   |                | М. М. Альошкін, Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев за участю О. М. Панченка                                                                                | М. М. Альошкін, Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев за участю О. М. Панченка                                                                                |                                                                                |                                                |                                                                                | ✓                      |
| Святошин               | 5 листопада 1971 року |                | Г. В. Головко, М. С. Коломієць, М. М. Сиркін Т. О. Целіковська (1990-ті, реконструкція освітлення) А. П. Юхновський, О. О. Мельник за участі В. Л. Гнєвишева, О. В. Нашивочнікова та І. О. Опанащук (2019, реконструкція станції) | Г. В. Головко, М. С. Коломієць, М. М. Сиркін Т. О. Целіковська (1990-ті, реконструкція освітлення) А. П. Юхновський, О. О. Мельник за участі В. Л. Гнєвишева, О. В. Нашивочнікова та І. О. Опанащук (2019, реконструкція станції) |                                                                                | Н. Л. Гаркуша                                  |                                                                                | ✓                      |
| Нивки                  | 5 листопада 1971 року |                | Б. І. Приймак, І. Л. Масленков, В. С. Богдановський, Т. О. Целіковська                                                                                | Б. І. Приймак, І. Л. Масленков, В. С. Богдановський, Т. О. Целіковська                                                                                |                                                                                | Н. І. Федорова, Г. С. Севрук, Г. Г. Шарай      |                                                                                | ✓                      |
| Берестейська           | 5 листопада 1971 року |                | Б. І. Приймак, І. Л. Масленков, В. С. Богдановський, Т. О. Целіковська                                                                                | Б. І. Приймак, І. Л. Масленков, В. С. Богдановський, Т. О. Целіковська                                                                                |                                                                                |                                                | Б. М. Карловський                                                                                | ✓                      |
| Шулявська              | 5 листопада 1963 року |                | А. В. Добровольський, Б. І. Приймак, О. І. Малиновський, А. І. Черкаський                                                                                | А. В. Добровольський, Б. І. Приймак, О. І. Малиновський, А. І. Черкаський                                                                                |                                                                                | І. С. Литовченко, М. Т. Литовченко             |                                                                                | ✓                      |
| Політехнічний інститут | 5 листопада 1963 року |                | Г. В. Головко, Б. В. Дзбановський, Є. Л. Іванов, М. М. Сиркін                                                                                | Г. В. Головко, Б. В. Дзбановський, Є. Л. Іванов, М. М. Сиркін                                                                                | В. А. Лисяк І. Ф. Жуков                                                                                |                                                | В. З. Бородай                                                                                | ✓                      |
| Вокзальна              | 6 листопада 1960 року |                | Є. І. Катонін, І. Г. Шемседінов, В. І. Єжов, В. К. Скугарєв                                                                                | А. В. Добровольський, І. Л. Масленков                                                                                | В. І. Дишлов, М. П. Кошелєв, В. М. Терешкін                                                                                | О. В. Мизін                                    |                                                                                | ✓                      |
| Університет            | 6 листопада 1960 року |                | Г. В. Головко, М. М. Сиркін, Є. Л. Іванов, Т. Д. Єлігулашвілі, Л. Л. Семенюк, О. С. Лозинська                                                                                | Г. В. Головко, Б. В. Дзбановський, Є. Л. Іванов, М. М. Сиркін                                                                                | В. О. Волков, Л. Г. Мойсеєнко, В. І. Дишлов (підземний вестибюль); В. О. Лисяк, Л. Г. Мойсеєнко, В. І. Дишлов (проміжний вестибюль); В. О. Волков, Л. Г. Мойсеєнко, В. Бронштейн (наземний вестибюль) |                                                | М. Д. Декерменджі, А. Ю. Білостоцький, В. І. Зноба, О. О. Ковальов, Е. М. Кунцевич, М. Г. Лисенко, П. П. Остапенко, О. О. Супрун, А. А. Шапран                                       | ✓                      |
| Театральна             | 6 листопада 1987 року |                | М. М. Альошкін, А. С. Крушинський, Т. О. Целіковська                                                                                | М. М. Альошкін, А. С. Крушинський, Т. О. Целіковська                                                                                |                                                                                |                                                | А. В. Кущ                                                                                | ✓                      |
| Хрещатик               | 6 листопада 1960 року |                | А. В. Добровольський, Г. І. Гранаткін, В. Д. Єлізаров, Ю. В. Кисличенко, М. С. Коломієць, С. Й. Крушинський, І. Л. Масленков з участю Ф. М. Заремби, Н. М. Щукіної                                                                | Вестибюль № 1 на Хрещатику: А. В. Добровольський, В. Д. Єлізаров, І. Л. Масленков Вестибюль № 2 на Інститутській: І. Л. Масленков, Ю. Б. Тягно                                                                                | В. О. Волков, Л. Г. Мойсеєнко, В. І. Дишлов (підземний вестибюль); М. П. Кошелєв, В. І. Дишлов, В. М. Терешкін (наземний вестибюль на вулиці Хрещатик)                                                | О. А. Грудзинська, Н. І. Федорова              |                                                                                | ✓                      |
| Арсенальна             | 6 листопада 1960 року |                | Г. І. Гранаткін, С. Й. Крушинський, Н. М. Щукіна                                                                                | Г. І. Гранаткін, С. Й. Крушинський, Н. М. Щукіна                                                                                | В. О. Волков, Т. Д. Сідоманідзе, Л. Г. Мойсеєнко                                                                                |                                                | І. В. Макогон, А. В. Німенко                                                                                | ✓                      |
| Дніпро                 | 6 листопада 1960 року |                | С. С. Павловський, Г. І. Гранаткін, А. Ф. Ігнащенко, П. Ф. Красицький, С. Й. Крушинський                                                                                | С. С. Павловський, Г. І. Гранаткін, А. Ф. Ігнащенко, П. Ф. Красицький, С. Й. Крушинський                                                                                | Г. Б. Фукс, Л. Н. Новоборський, Б. А. Ігнатюк, В. І. Дишлов, М. П. Кошелев, В. М. Терешкін                                                                                |                                                | Скульптура «Труд» (робітник): Е. М. Кунцевич, Б. М. Карловський Скульптури «Мир» (жінка з голубами) та «Яхтсмени» (не збереглася): Ф. А. Коцюбинський, К. А. Кузнецов, І. С. Горовий | ✓                      |
| Гідропарк              | 5 листопада 1965 року |                | І. Л. Масленков, В. С. Богдановський                                                                                | Реконструкція станції: К. Н. Качалов, Т. О. Целіковська, О. В. Черевко                                                                                |                                                                                |                                                | Реконструкція станції: Е. І. Котков                                                                                | ✓                      |
| Лівобережна            | 5 листопада 1965 року |                | І. Л. Масленков, В. С. Богдановський                                                                                | Реконструкція станції: І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська, Н. Л. Чуприна́                                                                                |                                                                                |                                                |                                                                                | ✓                      |
| Дарниця                | 5 листопада 1965 року |                | І. Л. Масленков, В. С. Богдановський                                                                                | Реконструкція станції: М. М. Альошкін                                                                                |                                                                                |                                                |                                                                                | ✓                      |
| Чернігівська           | 4 жовтня 1968 року    |                | І. Л. Масленков, В. С. Богдановський, Т. О. Целіковська                                                                                | І. Л. Масленков, В. С. Богдановський, Т. О. Целіковська                                                                                |                                                                                |                                                |                                                                                | ✓                      |
| Лісова                 | 5 грудня 1979 року    |                | І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, Н. Л. Чуприна́ за участю О. М. Працюка, Ф. М. Заремби, Л. І. Лепехиної                                                                                | Реконструкція станції: М. М. Альошкін                                                                                |                                                                                | І. Г. Левитська, Ю. В. Кисличенко, Г. Г. Шарай |                                                                                | ✓                      |

### Оболонсько-Теремківська лінія
| Назва станції            | Дата відкриття        | Вигляд станції | Архітектор(и)                                                                                | Архітектор(и) вестибюля                                                                                | Інженер(и)     | Художник(и)                       | Скульптор(и)     | Дозвіл для Вікісховища |
| ------------------------ | --------------------- | -------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | -------------- | --------------------------------- | ---------------- | ---------------------- |
| Героїв Дніпра            | 6 листопада 1982 року |                | Г. Д. Андреєв                                                                                | Ф. М. Заремба                                                                                |                | А. Т. Домнич В. І. Дашенькин      |                  | ✓                      |
| Мінська                  | 6 листопада 1982 року |                | Ю. М. Дубинський, Л. П. Скорик, С. І. Сігалова                                                                                | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський                                                                                |                | С. І. Химочка, В. І. Химочка      |                  | ✓                      |
| Оболонь                  | 19 грудня 1980 року   |                | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, О. М. Працюк                                                                                | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, О. М. Працюк                                                                                |                | П. О. Ганжа                       |                  | ✓                      |
| Почайна                  | 19 грудня 1980 року   |                | І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, О. М. Працюк                                                               | І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, О. М. Працюк                                                               |                | Л. М. Семикіна, С. М. Бароянц     |                  | ✓                      |
| Тараса Шевченка          | 19 грудня 1980 року   |                | І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, О. М. Працюк                                                               | І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, О. М. Працюк                                                               |                |                                   | О. П. Міловзоров | ✓                      |
| Контрактова площа        | 17 грудня 1976 року   |                | Б. І. Приймак, І. Л. Масленков, Ф. М. Заремба                                                                                | Б. І. Приймак, І. Л. Масленков, Ф. М. Заремба                                                                                |                | І. Г. Левитська, Ю. В. Кисличенко |                  | ✓                      |
| Поштова площа            | 17 грудня 1976 року   |                | В. С. Богдановський, І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська за участю А. С. Крушинського                                              | В. С. Богдановський, І. Л. Масленков, Т. О. Целіковська за участю А. С. Крушинського                                              |                | І. Г. Левитська, Ю. В. Кисличенко |                  | ✓                      |
| Майдан Незалежності      | 17 грудня 1976 року   |                | М. С. Коломієць, І. Л. Масленков, М. М. Сиркін за участю Ф. М. Заремби                                                            | М. С. Коломієць, І. Л. Масленков, М. М. Сиркін за участю Ф. М. Заремби                                                            |                | І. С. Марчук                      | О. П. Скобліков  | ✓                      |
| Площа Українських Героїв | 19 грудня 1981 року   |                | М. А. Левчук, В. Б. Жежерін                                                                                | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський                                                                                |                |                                   |                  | ✓                      |
| Олімпійська              | 19 грудня 1981 року   |                | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський                                                                                | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський                                                                                |                |                                   | О. П. Міловзоров | ✓                      |
| Палац «Україна»          | 30 грудня 1984 року   |                | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, М. М. Альошкін                                                                              | Т. О. Целіковська, А. С. Крушинський, М. М. Альошкін                                                                              |                | С. А. Кириченко, Р. С. Кириченко  |                  | ✓                      |
| Либідська                | 30 грудня 1984 року   |                | В. І. Єжов, А. С. Крушинський, Т. О. Целіковська за участю О. М. Панченка                                                         | В. І. Єжов, А. С. Крушинський, Т. О. Целіковська за участю О. М. Панченка                                                         |                | Е. І. Котков, М. Г. Бартосік      | М. К. Вронський  | ✓                      |
| Деміївська               | 15 грудня 2010 року   |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, Є. М. Плащенко за участю О. М. Панченка                                    | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, Є. М. Плащенко за участю О. М. Панченка                                    |                |                                   |                  | ✓                      |
| Голосіївська             | 15 грудня 2010 року   |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, А. П. Юхновський, О. В. Нашивочніков, Є. М. Плащенко                                           | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, А. П. Юхновський, О. В. Нашивочніков, Є. М. Плащенко                                           |                |                                   |                  | ✓                      |
| Васильківська            | 15 грудня 2010 року   |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, Є. М. Плащенко, О. В. Нашивочніков, Ю. О. Кравченко                                            | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, Є. М. Плащенко, О. В. Нашивочніков, Ю. О. Кравченко                                            |                |                                   |                  | ✓                      |
| Виставковий центр        | 27 грудня 2011 року   |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, А. П. Юхновський, Є. М. Плащенко за участю Ю. О. Кравченка, О. М. Панченка | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, А. П. Юхновський, Є. М. Плащенко за участю Ю. О. Кравченка, О. М. Панченка | С. М. Крашньов |                                   |                  | ✓                      |
| Іподром                  | 25 жовтня 2012 року   |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, Є. М. Плащенко, А. П. Юхновський за участю Г. М. Карасюк, О. М. Панченка                       | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, Є. М. Плащенко, А. П. Юхновський за участю Г. М. Карасюк, О. М. Панченка                       | С. М. Крашньов |                                   |                  | ✓                      |
| Теремки                  | 6 листопада 2013 року |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, Є. М. Плащенко за участю О. М. Панченка                                    | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, Є. М. Плащенко за участю О. М. Панченка                                    |                |                                   |                  | ✓                      |

### Сирецько-Печерська лінія
| Назва станції   | Дата відкриття                      | Вигляд станції | Архітектор(и)                                                                                | Архітектор(и) вестибюля                                                                        | Инженер(и) | Художник(и)                                             | Скульптор(и) | Дозвіл для Вікісховища |
| --------------- | ----------------------------------- | -------------- | ---------------------------------------------------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------------------------------------------------- | ---------- | ------------------------------------------------------- | ------------ | ---------------------- |
| Сирець          | 14 жовтня 2004 року                 |                | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, О. В. Нашивочніков, К. В. Бадяєва за участю Ю. О. Кравченка | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, О. В. Нашивочніков, К. В. Бадяєва за участю Ю. О. Кравченка |            |                                                         |              | ✓                      |
| Дорогожичі      | 30 березня 2000 року                |                | В. Л. Гнєвишев, М. М. Альошкін, Т. О. Целіковська                                              | В. Л. Гнєвишев, М. М. Альошкін, Т. О. Целіковська                                              |            |                                                         |              | ✓                      |
| Лук'янівська    | 30 грудня 1996 року                 |                | Т. О. Целіковська, М. М. Альошкін, В. Л. Гнєвишев                                              | Т. О. Целіковська, М. М. Альошкін, В. Л. Гнєвишев                                              |            |                                                         |              | ✓                      |
| Львівська брама | Будівництво призупинено з 1996 року |                | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, М. М. Альошкін                                              | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, М. М. Альошкін                                              |            |                                                         |              | ✓                      |
| Золоті ворота   | 31 грудня 1989 року                 |                | В. Б. Жежерін, Б. П. Жежерін                                                                   | Ф. М. Заремба, А. С. Крушинський                                                               |            | С. М. Адаменко, М. О. Ралко, Г. І. Корінь, В. П. Федько |              | ✓                      |
| Палац спорту    | 31 грудня 1989 року                 |                | М. М. Альошкін, А. С. Крушинський                                                              | А. С. Крушинський, Н. С. Гороховська                                                           |            |                                                         |              | ✓                      |
| Кловська        | 31 грудня 1989 року                 |                | М. А. Соляник                                                                                | А. С. Крушинський, Л. І. Качалова, О. В. Черевко                                               |            |                                                         |              | ✓                      |
| Печерська       | 27 грудня 1997 року                 |                | В. Л. Гнєвишев                                                                                | М. М. Альошкін, Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев                                              |            |                                                         |              | ✓                      |
| Звіринецька     | 30 грудня 1991 року                 |                | М. М. Альошкін, А. С. Крушинський                                                              | М. М. Альошкін, А. С. Крушинський                                                              |            |                                                         |              | ✓                      |
| Видубичі        | 30 грудня 1991 року                 |                | Т. О. Целіковська                                                                              | Т. О. Целіковська                                                                              |            | О. А. Бородай, О. П. Бабак                              |              | ✓                      |
| Теличка         | Будівництво призупинене з 1992 року |                |                                                                                |                                                                                |            |                                                         |              | ✓                      |
| Славутич        | 30 грудня 1992 року                 |                | М. М. Альошкін                                                                                | М. М. Альошкін                                                                                |            | Ю. О. Левченко, Д. К. Оболончик                         |              | ✓                      |
| Осокорки        | 30 грудня 1992 року                 |                | А. С. Крушинський                                                                              | А. С. Крушинський                                                                              |            | О. А. Бородай, О. П. Бабак                              |              | ✓                      |
| Позняки         | 28 грудня 1994 року                 |                | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, О. М. Панченко за участю І. Г. Веремовської                 | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, О. М. Панченко за участю І. Г. Веремовської                 |            |                                                         |              | ✓                      |
| Харківська      | 28 грудня 1994 року                 |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська                                                              | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська                                                              |            |                                                         |              | ✓                      |
| Вирлиця         | 4 березня 2006 року                 |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, А. П. Юхновський                        | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, О. В. Нашивочніков, А. П. Юхновський                        |            |                                                         |              | ✓                      |
| Бориспільська   | 23 серпня 2005 року                 |                | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, А. П. Юхновський за участю О. В. Нашивочнікова              | В. Л. Гнєвишев, Т. О. Целіковська, А. П. Юхновський за участю О. В. Нашивочнікова              |            |                                                         |              | ✓                      |
| Червоний хутір  | 23 травня 2008 року                 |                | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, Ю. О. Кравченко за участю К. В. Бадяєвої, А. П. Юхновського | Т. О. Целіковська, В. Л. Гнєвишев, Ю. О. Кравченко за участю К. В. Бадяєвої, А. П. Юхновського |            |                                                         |              | ✓                      |

wikitext:
Це список авторів проєктів станцій '''[[Київський метрополітен|Київського метрополітену]]''' — системи ліній [[метрополітен]]у в [[Київ|Києві]], [[Україна]]. Першу лінію було відкрито [[6 листопада]] [[1960]] року. На момент відкриття вона мала п'ять станцій. Станом на 2014 рік метрополітен налічує три лінії з 52 діючими станціями та трьома пересадковими вузлами.

Чотири станції першої черги будівництва визнані [[Пам'ятка архітектури|пам'ятками архітектури місцевого значення]], ще три станції мають статус «щойно виявлений об'єкт культурної спадщини».

Автори станції київського метро «Золоті Ворота» 1991 року були відзначені [[Державна премія України в галузі архітектури|Державною премією України по архітектурі]]<ref group='п'>Постанова Кабінету Міністрів України від 30 грудня 1991 року № 394 [http://zakon1.rada.gov.ua/cgi-bin/laws/main.cgi?nreg=394-91-%EF «Про присудження Державних премій України по архітектурі 1991 року».]</ref>.

== Лінії та станції ==

=== [[Святошинсько-Броварська лінія]] ===

{| class="wikitable" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" width="100%"
|-
! width="14%" | Назва станції
! width="8%" | Дата відкриття
! width="11%" | Вигляд станції
! width="14%" | Архітектор(и)
! width="14%" | Архітектор(и) вестибюля
! width="12%" | Інженер(и)
! width="12%" | Художник(и)
! Скульптор(и)
! Дозвіл для Вікісховища
|-
| [[Академмістечко (станція метро)|Академмістечко]]
| [[24 травня]]
[[2003|2003 року]]
| [[Файл:Akademmistechko metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Житомирська (станція метро)|Житомирська]]
| [[24 травня]]
[[2003|2003 року]]
| [[Файл:Zhytomyrska metro station Kiev 2010 04.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]]
за участю
[[Панченко Олександр Михайлович|О. М. Панченка]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Святошин (станція метро)|Святошин]]
| [[5 листопада]]
[[1971|1971 року]]
| [[Файл:Svyatoshyn Station 2023.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Головко Григорій Володимирович|Г. В. Головко]],
[[Коломієць Микола Степанович|М. С. Коломієць]],
[[Сиркін Михайло Маркович|М. М. Сиркін]]
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]] (1990-ті, реконструкція освітлення)
[[Юхновський Андрій Павлович|А. П. Юхновський]], [[Мельник Ольга Олексіївна|О. О. Мельник]] за участі [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишева]], [[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочнікова]] та [[Опанащук Ірина Олегівна|І. О. Опанащук]] (2019, реконструкція станції)
|
| [[Гаркуша Нінель Леонідівна|Н. Л. Гаркуша]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Нивки (станція метро)|Нивки]]
| [[5 листопада]]
[[1971|1971 року]]
| [[Файл:Nyvky metro station Kiev 2010 021.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Приймак Борис Іванович|Б. І. Приймак]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Богдановський Вольдемар Станіславович|В. С. Богдановський]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
|
| [[Федорова Ніна Іванівна|Н. І. Федорова]],
[[Севрук Галина Сильвестрівна|Г. С. Севрук]],
[[Шарай Ганна Григорівна|Г. Г. Шарай]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Берестейська (станція метро)|Берестейська]]
| [[5 листопада]]
[[1971|1971 року]]
| [[Файл:Beresteyska metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Приймак Борис Іванович|Б. І. Приймак]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Богдановський Вольдемар Станіславович|В. С. Богдановський]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
|
|
| [[Карловський Болеслав Михайлович|Б. М. Карловський]]<ref>Автор барельєфа [[Ленін Володимир Ілліч|В. І. Леніна]] в торці залу (демонтовано).</ref>
| {{y&}}
|-
| [[Шулявська (станція метро)|Шулявська]]
| [[5 листопада]]
[[1963|1963 року]]
| [[Файл:Shulyavska metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Добровольський Анатолій Володимирович|А. В. Добровольський]],
[[Приймак Борис Іванович|Б. І. Приймак]],
[[Малиновський Олександр Іванович|О. І. Малиновський]],
[[Черкаський Анатолій Ілліч|А. І. Черкаський]]
|
| [[Литовченко Іван Семенович|І. С. Литовченко]],
[[Литовченко Марія Тимофіївна|М. Т. Литовченко]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Політехнічний інститут (станція метро)|Політехнічний інститут]]
| [[5 листопада]]
[[1963|1963 року]]
| [[Файл:Politekhnichnyi instytut metro station Kiev 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Головко Григорій Володимирович|Г. В. Головко]],
[[Дзбановський Борис Вікторович|Б. В. Дзбановський]],
[[Іванов Євген Леонідович|Є. Л. Іванов]],
[[Сиркін Михайло Маркович|М. М. Сиркін]]
|  В. А. Лисяк
І. Ф. Жуков
|
| [[Бородай Василь Захарович|В. З. Бородай]]<ref>Архітектори барельєфа в торці залу А. Краснянський, [[Голод Мойсей Йосипович|М. Й. Голод]].</ref>
| {{y&}}
|-
| [[Вокзальна (станція метро, Київ)|Вокзальна]]<ref group='п'>Пам'ятка архітектури місцевого значення, охоронний номер 192 ({{рвкмр|49а}}).</ref>
| [[6 листопада]]
[[1960|1960 року]]
| [[Файл:Vokzalna metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| [[Катонін Євген Іванович|Є. І. Катонін]],
[[Шемседінов Ірфан Гафарович|І. Г. Шемседінов]],
[[Єжов Валентин Іванович|В. І. Єжов]],
[[Скугарєв Вадим Костянтинович|В. К. Скугарєв]]
| [[Добровольський Анатолій Володимирович|А. В. Добровольський]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]]
|  В. І. Дишлов, М. П. Кошелєв, В. М. Терешкін
| [[Мизін Олександр Васильович|О. В. Мизін]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Університет (станція метро, Київ)|Університет]]<ref group='п'>Пам'ятка архітектури місцевого значення, охоронний номер 171 ({{рвкмр|49а}}).</ref>
| [[6 листопада]]
[[1960|1960 року]]
| [[Файл:Universytet_metro_station_Kiev_2010_01.jpg|100px]]
| [[Головко Григорій Володимирович|Г. В. Головко]],
[[Сиркін Михайло Маркович|М. М. Сиркін]],
[[Іванов Євген Леонідович|Є. Л. Іванов]],
[[Єлігулашвілі Тамара Давидівна|Т. Д. Єлігулашвілі]],
[[Семенюк Лідія Луківна|Л. Л. Семенюк]],
[[Лозинська Ольга Сергіївна|О. С. Лозинська]]
| [[Головко Григорій Володимирович|Г. В. Головко]],
[[Дзбановський Борис Вікторович|Б. В. Дзбановський]],
[[Іванов Євген Леонідович|Є. Л. Іванов]],
[[Сиркін Михайло Маркович|М. М. Сиркін]]
|  В. О. Волков,  Л. Г. Мойсеєнко, В. І. Дишлов (підземний вестибюль);
В. О. Лисяк, Л. Г. Мойсеєнко, В. І. Дишлов (проміжний вестибюль);
В. О. Волков,  Л. Г. Мойсеєнко, В. Бронштейн (наземний вестибюль)
|
| [[Декерменджі Михайло Дмитрович|М. Д. Декерменджі]]<ref>Автор пам'ятника В. І. Леніну в торці центрального залу (демонтовано).</ref>,
[[Білостоцький Анатолій Юхимович|А. Ю. Білостоцький]],
[[Зноба Валентин Іванович|В. І. Зноба]],
[[Ковальов Олександр Олександрович|О. О. Ковальов]],
[[Кунцевич Едвард Михайлович|Е. М. Кунцевич]],
[[Лисенко Михайло Григорович|М. Г. Лисенко]],
[[Остапенко Петро Пилипович|П. П. Остапенко]],
[[Супрун Оксана Олександрівна|О. О. Супрун]],
[[Шапран Андрій Андрійович|А. А. Шапран]]
| {{y&}}
|-
| [[Театральна (станція метро, Київ)|Театральна]]
| [[6 листопада]]
[[1987|1987 року]]
| [[Файл:Teatralna metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
|
|
| [[Кущ Анатолій Васильович|А. В. Кущ]]
| {{y&}}
|-
| [[Хрещатик (станція метро)|Хрещатик]]<ref group='п'>Пам'ятка архітектури місцевого значення, охоронний номер 169 ({{рвкмр|49а}}).</ref>
| [[6 листопада]]
[[1960|1960 року]]
| [[Файл:Khreschatyk metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| [[Добровольський Анатолій Володимирович|А. В. Добровольський]],
[[Гранаткін Геннадій Іванович|Г. І. Гранаткін]],
[[Єлізаров Віктор Дмитрович|В. Д. Єлізаров]],
[[Кисличенко Юрій Володимирович|Ю. В. Кисличенко]],
[[Коломієць Микола Степанович|М. С. Коломієць]],
[[Крушинський Станіслав Йосипович|С. Й. Крушинський]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]]
з участю
[[Заремба Федір Михайлович|Ф. М. Заремби]],
[[Щукіна Наталія Михайлівна|Н. М. Щукіної]]
| Вестибюль № 1 на Хрещатику:
[[Добровольський Анатолій Володимирович|А. В. Добровольський]],
[[Єлізаров Віктор Дмитрович|В. Д. Єлізаров]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]]

Вестибюль № 2 на Інститутській:
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
Ю. Б. Тягно
|  В. О. Волков,  Л. Г. Мойсеєнко, В. І. Дишлов (підземний вестибюль);
М. П. Кошелєв, В. І. Дишлов, В. М. Терешкін (наземний вестибюль на вулиці Хрещатик)
| [[Грудзинська Оксана Аркадіївна|О. А. Грудзинська]],
[[Федорова Ніна Іванівна|Н. І. Федорова]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Арсенальна (станція метро)|Арсенальна]]<ref group='п'>Пам'ятка архітектури місцевого значення, охоронний номер 187 ({{рвкмр|49а}}).</ref>
| [[6 листопада]]
[[1960|1960 року]]
| [[Файл:Arsenalna metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Гранаткін Геннадій Іванович|Г. І. Гранаткін]],
[[Крушинський Станіслав Йосипович|С. Й. Крушинський]],
[[Щукіна Наталія Михайлівна|Н. М. Щукіна]]
|  В. О. Волков, Т. Д. Сідоманідзе, Л. Г. Мойсеєнко
|
| [[Макогон Іван Васильович|І. В. Макогон]]<ref name="ars">Автори барельєфа «Арсенальці» в торці центрального залу (демонтовано).</ref>,
[[Німенко Андрій Васильович|А. В. Німенко]]<ref name="ars" />
| {{y&}}
|-
| [[Дніпро (станція метро)|Дніпро]]<ref group='п'>Пам'ятка архітектури та містобудування, науки і техніки місцевого значення, охоронний номер 529/1-Кв (Наказ Міністерстві культури і туризму України від 07.11.2008 № 1285/0/16-08 [https://dostup.pravda.com.ua/request/kopiia_nakazu_6 «Про занесення об'єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам'яток України»).] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20171209204008/https://dostup.pravda.com.ua/request/kopiia_nakazu_6 |date=9 грудня 2017 }}</ref>
| [[6 листопада]]
[[1960|1960 року]]
| [[Файл:Станція метрополітену "Дніпро".jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Павловський Слава Станіславович|С. С. Павловський]],
[[Гранаткін Геннадій Іванович|Г. І. Гранаткін]],
[[Ігнащенко Анатолій Федорович|А. Ф. Ігнащенко]],
[[Красицький Петро Фотійович|П. Ф. Красицький]],
[[Крушинський Станіслав Йосипович|С. Й. Крушинський]]
| [[Фукс Георгій Борисович|Г. Б. Фукс]],
Л. Н. Новоборський,
Б. А. Ігнатюк, В. І. Дишлов, М. П. Кошелев, В. М. Терешкін
|
| Скульптура «Труд» (робітник):
[[Кунцевич Едвард Михайлович|Е. М. Кунцевич]],
[[Карловський Болеслав Михайлович|Б. М. Карловський]]

Скульптури «Мир» (жінка з голубами) та «Яхтсмени» (не збереглася):
[[Коцюбинський Флоріан Абрамович|Ф. А. Коцюбинський]],
[[Кузнецов Ксанфій Андрійович|К. А. Кузнецов]],
[[Горовий Іван Семенович|І. С. Горовий]]
| {{y&}}
|-
| [[Гідропарк (станція метро)|Гідропарк]]
| [[5 листопада]]
[[1965|1965 року]]
| [[Файл:Hidropark metro station Kiev 2011 01.jpg|100px]]
| [[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Богдановський Вольдемар Станіславович|В. С. Богдановський]]
| Реконструкція станції:<ref name="hid">Вестибюль другого виходу, відкритий в 1987 році.</ref>
К. Н. Качалов,
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
О. В. Черевко
|
|
| Реконструкція станції:<ref name="hid" />
[[Котков Ернест Іванович|Е. І. Котков]]
| {{y&}}
|-
| [[Лівобережна (станція метро)|Лівобережна]]
| [[5 листопада]]
[[1965|1965 року]]
| [[Файл:Livoberezhna metro station Kiev 2010 04.jpg|100x100пкс]]
| [[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Богдановський Вольдемар Станіславович|В. С. Богдановський]]
| Реконструкція станції:<ref name="liv">Реконструкція станції з прибудовою вестибюлів в 1976 році.</ref>
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Чуприна Наталія Леонідівна|Н. Л. Чуприна́]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Дарниця (станція метро)|Дарниця]]
| [[5 листопада]]
[[1965|1965 року]]
| [[Файл:Darnytsia Metro Station Kiev 2012 01.jpg|100px]]
| [[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Богдановський Вольдемар Станіславович|В. С. Богдановський]]
| Реконструкція станції:<ref name="dar">Реконструкція станції з побудовою другого виходу в 2006 році.</ref>
[[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Чернігівська (станція метро)|Чернігівська]]
| [[4 жовтня]]
[[1968|1968 року]]
| [[Файл:Chernihivska metro station Kiev 2011 03.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Богдановський Вольдемар Станіславович|В. С. Богдановський]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Лісова (станція метро, Київ)|Лісова]]
| [[5 грудня]]
[[1979|1979 року]]
| [[Файл:Лісова.jpg|100px]]
| [[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
[[Чуприна Наталія Леонідівна|Н. Л. Чуприна́]]
за участю
[[Працюк Олександр Миронович|О. М. Працюка]],
[[Заремба Федір Михайлович|Ф. М. Заремби]],
[[Лепехина Лариса Ігорівна|Л. І. Лепехиної]]
| Реконструкція станції:<ref name="lis">Реконструкція станції з побудовою другого виходу в 2005 році.</ref>
[[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]]
|
| [[Левитська Ірина Георгіївна|І. Г. Левитська]],
[[Кисличенко Юрій Володимирович|Ю. В. Кисличенко]],
[[Шарай Ганна Григорівна|Г. Г. Шарай]]
|
| {{y&}}
|-
|}

=== [[Оболонсько-Теремківська лінія]] ===

{| class="wikitable" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" width="100%"
|-
! width="14%" | Назва станції
! width="8%" | Дата відкриття
! width="11%" | Вигляд станції
! width="14%" | Архітектор(и)
! width="14%" | Архітектор(и) вестибюля
! width="12%" | Інженер(и)
! width="12%" | Художник(и)
! Скульптор(и)
! Дозвіл для Вікісховища
|-
| [[Героїв Дніпра (станція метро)|Героїв Дніпра]]
| [[6 листопада]]
[[1982|1982 року]]
| [[Файл:Heroiv Dnipra metro station Kiev 2011 01.jpg|100px]]
| [[Андреєв Геннадій Дмитрович|Г. Д. Андреєв]]
| [[Заремба Федір Михайлович|Ф. М. Заремба]]
|
| [[Домнич Анатолій Трохимович|А. Т. Домнич]]
В. І. Дашенькин
|
| {{y&}}
|-
| [[Мінська (станція метро, Київ)|Мінська]]
| [[6 листопада]]
[[1982|1982 року]]
| [[Файл:Minska metro station Kiev 2011 02.jpg|100px]]
| [[Дубинський Юхим Мусійович|Ю. М. Дубинський]],
[[Скорик Лариса Павлівна|Л. П. Скорик]],
С. І. Сігалова
| [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
|
| [[Химочка Степан Іванович|С. І. Химочка]],
[[Химочка Василь Іванович|В. І. Химочка]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Оболонь (станція метро)|Оболонь]]
| [[19 грудня]]
[[1980|1980 року]]
| [[Файл:Obolon metro station Kiev 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
[[Працюк Олександр Миронович|О. М. Працюк]]
|
| [[Ганжа Петро Олександрович|П. О. Ганжа]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Почайна (станція метро)|Почайна]]
| [[19 грудня]]
[[1980|1980 року]]
| [[Файл:Petrivka metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
[[Працюк Олександр Миронович|О. М. Працюк]]
|
| [[Семикіна Людмила Миколаївна|Л. М. Семикіна]],
[[Бароянц Сетрак Михайлович|С. М. Бароянц]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Тараса Шевченка (станція метро)|Тараса Шевченка]]
| [[19 грудня]]
[[1980|1980 року]]
| [[Файл:Tarasa Shevchenka metro station Kiev 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
[[Працюк Олександр Миронович|О. М. Працюк]]
|
|
| [[Міловзоров Олександр Петрович|О. П. Міловзоров]]
| {{y&}}
|-
| [[Контрактова площа (станція метро)|Контрактова площа]]
| [[17 грудня]]
[[1976|1976 року]]
| [[Файл:Kontraktova Ploscha Metro Station Kiev 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Приймак Борис Іванович|Б. І. Приймак]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Заремба Федір Михайлович|Ф. М. Заремба]]
|
| [[Левитська Ірина Георгіївна|І. Г. Левитська]],
[[Кисличенко Юрій Володимирович|Ю. В. Кисличенко]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Поштова площа (станція метро)|Поштова площа]]
| [[17 грудня]]
[[1976|1976 року]]
| [[Файл:Poshtova Ploscha Metro Station Kiev 2012 01.JPG|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Богдановський Вольдемар Станіславович|В. С. Богдановський]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
за участю
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинського]]
|
| [[Левитська Ірина Георгіївна|І. Г. Левитська]],
[[Кисличенко Юрій Володимирович|Ю. В. Кисличенко]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Майдан Незалежності (станція метро)|Майдан Незалежності]]
| [[17 грудня]]
[[1976|1976 року]]
| [[Файл:Maydan Nezalezhnosti metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Коломієць Микола Степанович|М. С. Коломієць]],
[[Масленков Ігор Леонідович|І. Л. Масленков]],
[[Сиркін Михайло Маркович|М. М. Сиркін]]
за участю
[[Заремба Федір Михайлович|Ф. М. Заремби]]
|
| [[Марчук Іван Степанович|І. С. Марчук]]
| [[Скобліков Олександр Павлович|О. П. Скобліков]]<ref>Барельєфний портрет [[Калінін Михайло Іванович|М. І. Калініна]] був розміщений у торці центрального залу станції з боку основного виходу, демонтований після перейменування станції у 1977 році.</ref>
| {{y&}}
|-
| [[Площа Українських Героїв (станція метро)|Площа Українських Героїв]]
| [[19 грудня]]
[[1981|1981 року]]
| [[Файл:Ploscha Lva Tolstogo metro station Kiev 2010 02.jpg|100x100пкс]]
| [[Левчук Микола Антонович|М. А. Левчук]],
[[Жежерін Вадим Борисович|В. Б. Жежерін]]
| [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Олімпійська (станція метро)|Олімпійська]]
| [[19 грудня]]
[[1981|1981 року]]
| [[Файл:Respublikanskyi Stadion metro station 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
|
|
| [[Міловзоров Олександр Петрович|О. П. Міловзоров]]
| {{y&}}
|-
| [[Палац «Україна» (станція метро)|Палац «Україна»]]
| [[30 грудня]]
[[1984|1984 року]]
| [[Файл:Дворец Украина (станция метро) 1.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
[[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]]
|
| [[Кириченко Степан Андрійович|С. А. Кириченко]],
[[Кириченко Роман Степанович|Р. С. Кириченко]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Либідська (станція метро)|Либідська]]<ref group='п'>Щойно виявлений об'єкт культурної спадщини, пам'ятка архітектури та містобудування, монументально-декоративного мистецтва (Наказ Комітету охорони і реставрації пам'яток історії, культури та історичного середовища Київської міської державної адміністрації від 16.05.1994 № 10 [скасовано]; наказ Головного управління охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації від 25.06.2011 № 10/38-11 [перезатвердження]).</ref>
| [[30 грудня]]
[[1984|1984 року]]
| [[Файл:Lybidska metro station Kiev 2010 01.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Єжов Валентин Іванович|В. І. Єжов]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
за участю
[[Панченко Олександр Михайлович|О. М. Панченка]]
|
| [[Котков Ернест Іванович|Е. І. Котков]],
[[Бартосік Микола Григорович|М. Г. Бартосік]]
| [[Вронський Макар Кіндратович|М. К. Вронський]]<ref>Барельєфне погруддя [[Дзержинський Фелікс Едмундович|Ф. Е. Дзержинського]] було розміщене у підземному переході біля входу на станцію. Демонтоване на початку 1990-х років.</ref>
| {{y&}}
|-
| [[Деміївська (станція метро)|Деміївська]]
| [[15 грудня]]
[[2010|2010 року]]
| [[Файл:Demiivska metro station Kiev 2010 01.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочніков]],
[[Плащенко Євген Миколайович|Є. М. Плащенко]]
за участю
[[Панченко Олександр Михайлович|О. М. Панченка]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Голосіївська (станція метро)|Голосіївська]]
| [[15 грудня]]
[[2010|2010 року]]
| [[Файл:Голосеевская 06.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Юхновський Андрій Павлович|А. П. Юхновський]],
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочніков]],
[[Плащенко Євген Миколайович|Є. М. Плащенко]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Васильківська (станція метро)|Васильківська]]
| [[15 грудня]]
[[2010|2010 року]]
| [[Файл:Vasylkivska metro station Kiev 2011 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Плащенко Євген Миколайович|Є. М. Плащенко]],
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочніков]],
[[Кравченко Юрій Олександрович|Ю. О. Кравченко]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Виставковий центр (станція метро)|Виставковий центр]]
| [[27 грудня]]
[[2011|2011 року]]
| [[Файл:Metro Vystavkovyi Tsentr.JPG|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочніков]],
[[Юхновський Андрій Павлович|А. П. Юхновський]],
[[Плащенко Євген Миколайович|Є. М. Плащенко]]
за участю
[[Кравченко Юрій Олександрович|Ю. О. Кравченка]],
[[Панченко Олександр Михайлович|О. М. Панченка]]
| [[Крашньов Сергій Михайлович|С. М. Крашньов]]
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Іподром (станція метро)|Іподром]]
| [[25 жовтня]]
[[2012|2012 року]]
| [[Файл:Ipodrom station (Kiev metro).JPG|100px]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Плащенко Євген Миколайович|Є. М. Плащенко]],
[[Юхновський Андрій Павлович|А. П. Юхновський]]
за участю
[[Карасюк Ганна Михайлівна|Г. М. Карасюк]],
[[Панченко Олександр Михайлович|О. М. Панченка]]
| [[Крашньов Сергій Михайлович|С. М. Крашньов]]
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Теремки (станція метро)|Теремки]]
| [[6 листопада]]
[[2013|2013 року]]
| [[Файл:Teremky (Kiev Metro) November 2013 (7).JPG|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочніков]],
[[Плащенко Євген Миколайович|Є. М. Плащенко]]
за участю
[[Панченко Олександр Михайлович|О. М. Панченка]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
|}

=== [[Сирецько-Печерська лінія]] ===

{| class="wikitable" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" width="100%"
|-
! width="14%" | Назва станції
! width="8%" | Дата відкриття
! width="11%" | Вигляд станції
! width="14%" | Архітектор(и)
! width="14%" | Архітектор(и) вестибюля
! width="12%" | Инженер(и)
! width="12%" | Художник(и)
! Скульптор(и)
! Дозвіл для Вікісховища
|-
| [[Сирець (станція метро)|Сирець]]
| [[14 жовтня]]
[[2004|2004 року]]
| [[Файл:Syrets metro station Kiev 2010 02.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочніков]],
[[Бадяєва Катерина Валеріївна|К. В. Бадяєва]]
за участю
[[Кравченко Юрій Олександрович|Ю. О. Кравченка]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Дорогожичі (станція метро)|Дорогожичі]]
| [[30 березня]]
[[2000|2000 року]]
| [[Файл:Dorogozhychi metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Лук'янівська (станція метро)|Лук'янівська]]
| [[30 грудня]]
[[1996|1996 року]]
| [[Файл:Lukyanovskaya3.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Львівська брама (станція метро)|Львівська брама]]
| Будівництво призупинено з 1996 року
| [[Файл:Lvivska Brama Metro Station Kiev 2008 01.JPG|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Золоті ворота (станція метро)|Золоті ворота]]<ref group='п'>Мозайки інтер'єрів — щойно виявлений об'єкт культурної спадщини, пам'ятка архітектури та містобудування, монументального мистецтва (Наказ Комітету охорони і реставрації пам'яток історії, культури та історичного середовища Київської міської державної адміністрації від 16.05.1994 № 10 [скасовано]; наказ Головного управління охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації від 25.06.2011 № 10/38-11 [перезатвердження]).</ref>
| [[31 грудня]]
[[1989|1989 року]]
| [[Файл:Zoloti Vorota metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| [[Жежерін Вадим Борисович|В. Б. Жежерін]],
[[Жежерін Борис Петрович|Б. П. Жежерін]]
| [[Заремба Федір Михайлович|Ф. М. Заремба]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
|
| [[Адаменко Станіслав Михайлович|С. М. Адаменко]],
[[Ралко Марія Олександрівна|М. О. Ралко]],
[[Корінь Григорій Ількович|Г. І. Корінь]],
[[Федько Володимир Петрович|В. П. Федько]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Палац спорту (станція метро)|Палац спорту]]
| [[31 грудня]]
[[1989|1989 року]]
| [[Файл:Palats sportu metro station Kiev 2010 011.jpg|100px]]
| [[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
| [[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
Н. С. Гороховська
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Кловська (станція метро)|Кловська]]
| [[31 грудня]]
[[1989|1989 року]]
| [[Файл:Klovska metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| [[Соляник Михайло Ананійович|М. А. Соляник]]
| [[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]],
Л. І. Качалова,
[[Черевко Ольга Владленівна|О. В. Черевко]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Печерська (станція метро)|Печерська]]
| [[27 грудня]]
[[1997|1997 року]]
| [[Файл:Pecherska metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]]
| [[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Звіринецька (станція метро)|Звіринецька]]
| [[30 грудня]]
[[1991|1991 року]]
| [[Файл:Druzhby Narodiv metro station Kiev 2010 01.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]],
[[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Видубичі (станція метро)|Видубичі]]
| [[30 грудня]]
[[1991|1991 року]]
| [[Файл:Vydubychi metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
|
| [[Бородай Олександр Андрійович|О. А. Бородай]],
[[Бабак Олександр Петрович|О. П. Бабак]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Теличка (станція метро)|Теличка]]
| Будівництво призупинене з 1992 року
|
| colspan="2" |
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Славутич (станція метро)|Славутич]]
| [[30 грудня]]
[[1992|1992 року]]
| [[Файл:Slavutych metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Альошкін Микола Михайлович|М. М. Альошкін]]
|
| [[Левченко Юрій Олександрович|Ю. О. Левченко]],
[[Оболончик Донат Клавдійович|Д. К. Оболончик]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Осокорки (станція метро)|Осокорки]]
| [[30 грудня]]
[[1992|1992 року]]
| [[Файл:Osokorky station in Kyiv Ukraine in August 2019.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Крушинський Анатолій Станіславович|А. С. Крушинський]]
|
| [[Бородай Олександр Андрійович|О. А. Бородай]],
[[Бабак Олександр Петрович|О. П. Бабак]]
|
| {{y&}}
|-
| [[Позняки (станція метро)|Позняки]]
| [[28 грудня]]
[[1994|1994 року]]
| [[Файл:Pozniaky metro station Kiev 2011 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Панченко Олександр Михайлович|О. М. Панченко]]
за участю
[[Веремовська Інесса Георгіївна|І. Г. Веремовської]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Харківська (станція метро)|Харківська]]
| [[28 грудня]]
[[1994|1994 року]]
| [[Файл:Kharkivska metro station Kiev 2011 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Вирлиця (станція метро)|Вирлиця]]
| [[4 березня]]
[[2006|2006 року]]
| [[Файл:Vyrlytsia metro station Kiev 2011 01.jpg|100x100пкс]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочніков]],
[[Юхновський Андрій Павлович|А. П. Юхновський]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Бориспільська (станція метро)|Бориспільська]]
| [[23 серпня]]
[[2005|2005 року]]
| [[Файл:Boryspilska metro station Kiev 2011 03.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Юхновський Андрій Павлович|А. П. Юхновський]]
за участю
[[Нашивочніков Олексій Валерійович|О. В. Нашивочнікова]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
| [[Червоний хутір (станція метро)|Червоний хутір]]
| [[23 травня]]
[[2008|2008 року]]
| [[Файл:Chervonyi khutir metro station Kiev 2010 01.jpg|100px]]
| colspan="2" | [[Целіковська Тамара Олексіївна|Т. О. Целіковська]],
[[Гнєвишев Валерій Львович|В. Л. Гнєвишев]],
[[Кравченко Юрій Олександрович|Ю. О. Кравченко]]
за участю
[[Бадяєва Катерина Валеріївна|К. В. Бадяєвої]],
[[Юхновський Андрій Павлович|А. П. Юхновського]]
|
|
|
| {{y&}}
|-
|}

== Примітки ==
{{reflist|4}}
; Пам'ятки культурної спадщини:
{{reflist|4|group=п}}

== Див. також ==
* [[Список станцій Київського метрополітену]]
* [[Перелік пускових дільниць і нових станцій Київського метрополітену]]

== Посилання ==
* [http://www.metro.kyiv.ua/ Офіційний сайт Київського метрополітену] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200403215317/http://www.metro.kyiv.ua/ |date=3 квітня 2020 }}
* [http://metropoliten.kiev.ua/ Неофіційний сайт Київського метрополітену] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070814002622/http://www.metropoliten.kiev.ua/ |date=14 серпня 2007 }} {{ref-ru}}

== Джерела ==
* ''[[Головко Григорій Володимирович|Головко Г. В.]]'', ''[[Коломієць Микола Степанович|Коломиец Н. С.]]'' Киевский метрополитен. — {{comment|К.|Киев}}, Государственное издательство литературы по строительству и архитектуре УССР, 1963. — 42 с. {{ref-ru}}
* ''Днестров И.'', ''Игнаткин И.'' [http://81412.livejournal.com/8155.html Киевский метрополитен] {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/6Cwz8FDvK?url=http://81412.livejournal.com/8155.html |date=16 грудня 2012 }} // Архитектура СССР. — 1961. — № 9. — С. 27—34. {{ref-ru}}
* ''[[Заремба Федір Михайлович|Заремба Ф. М.]]'', ''[[Целіковська Тамара Олексіївна|Целиковская Т. А.]]'', ''Марченко М. В.'' Киевский метрополитен. — Изд. 2-е. — {{comment|К.|Киев}}: Будівельник, 1980. — 168 с., ил. {{ref-ru}} {{ref-uk}}
* ''Касьянов О. М.'' [http://81412.livejournal.com/8398.html Третій метрополітен] {{Webarchive|url=https://www.webcitation.org/6CwzAz4Uk?url=http://81412.livejournal.com/8398.html |date=16 грудня 2012 }} // Вісник Академії будівництва і архітектури УРСР. — 1961. — № 1. — {{s|С. 7—9}}, іл.
* {{шулькевич78}}
* {{кэс85}}
* Київметробуду — 50. Траси в майбутнє / Упорядник В. Ю. Кейбіс. — {{К.}}: Видавництво «Росток», 1999. — 290 с., іл.
* Київське метро. Погляд крізь роки / Д. О. Єрмак. — {{К.}}: Скай Хорс, 2012. — 276 с., фотогр. — {{s|ISBN 978-966-2536-13-3.}}
* Київський метрополітен. Збірник. — {{К.}}: Київське обласне книжково-газетне видавництво, 1962. — 276 с.
* Київський метрополітен: хронологія, події, факти / Кость Козлов. — {{К.}}: Сидоренко Б. В., 2011. — 256 с., іл. — {{s|ISBN 978-966-2321-17-3.}}
* Киевский метрополитен 40 лет // Публицистические очерки. — {{comment|Х|Харьков}}.: Научно-технологический институт транскрипции, трансляции и репликации, 2000. — 224 с. — {{s|ISBN 966-7881-00-8.}} {{ref-ru}}
* ''Куриленко М. Т.'' З історії Київського метрополітену. Путівник по музею. — {{К.}}: Поліграфічне підприємство «ЕКСМО», 2005. — 286 с., фотогр. — {{s|ISBN 966-8555-44-9.}}
* ''Мельничук Г. В.'' 50 років Київському метрополітену. — {{К.}}: «АДЕФ-Україна», 2010. — 210 с. — {{s|ISBN 978-966-187-082-5.}}
* {{рвкмр|49а}}
* [https://web.archive.org/web/20130811082619/http://guoks.gov.ua/index.php?option=com_docman&Itemid=123&lang=uk Об'єкти культурної спадщини в м. Києві] // Управління охорони культурної спадщини Київської міської державної адміністрації.

[[Категорія:Автори проєктів станцій Київського метрополітену|*]]
[[Категорія:Списки осіб]]


text:
# Кароліна Статчбері
Кароліна Статчбері (англ. Carolina Stutchbury; нар. 23 жовтня 2005 року) — британська фехтувальниця на рапірах, презерка чемпіонатів Європи.

wikiname: ukwiki

title: Кароліна Статчбері

in_language: uk

wikitext:
{{Спортсмен
| медалі              =
{{MedalTopBox}}
{{MedalSport|[[Фехтування]]}}
{{MedalCountry|{{GBR}}}}
{{MedalCompetition|[[Чемпіонат Європи з фехтування|Чемпіонат Європи]]}}
{{MedalSilver|[[Чемпіонат Європи з фехтування 2025|Генуя 2025]]|{{nowrap|індивідуальна рапіра}}}}
{{MedalBronze|[[Чемпіонат Європи з фехтування 2024|Базель 2024]]|індивідуальна рапіра}}
| show-medals = yes
}}
'''Кароліна Статчбері''' ({{lang-en|Carolina Stutchbury}}; {{н.}} [[23 жовтня]] [[2005]] року) — [[Велика Британія|британська]] [[фехтування|фехтувальниця]] на [[рапіра]]х, презерка чемпіонатів Європи.

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* {{Sports links}}

{{Olympic-bio-stub}}
{{Fencing-bio-stub}}
{{Портали|Біографії|Спорт}}

{{DEFAULTSORT:Статчбері, Кароліна}}
[[Категорія:Британські фехтувальниці]]

title: Чемпіонат Європи

Срібло: Генуя 2025 · індивідуальна рапіра

Бронза: Базель 2024 · індивідуальна рапіра


text:
# Калмицький степ
Калми́цький степ — назва степового регіону площею близько 100 000 км² уздовж річки Волга. Калмицький степ отримав свою назву у XVII столітті, коли в північно-західний сектор Прикаспійської низовини перекочували калмики. Степ ділиться на три субрегіони: височина Ергені на заході, де з'явилися перші поселення осілих калмиків і росіян; Прикаспійська низовина на сході, і «Мочаги» на південному сході (калм. харогазыри).

## Історія
У Російській імперії Калмицький степ входив до складу Астраханської губернії. У свою чергу Калмицький степ ділився на улуси та аймаки. На початку XX століття до складу Калмицького степу Астраханської губернії входили Малодербетовський, Маничський (південна частина Малодербетовського улусу), Олександрівський (Хошеутовський), Харахусовський, Багацохуровський, Яндики-Мочажний, Ікіцохуровський, Єркетенівський улуси і Коломацький Базар. До 1860 року до складу Калмицького степу входив Великодербетовський улус, який згодом передано до складу Ставропольської губернії .
Основними жителями території довгий час були калмики-кочівники. Їх налічувалось близько 120—130 тисяч осіб, земля подекуди здавалася в оренду «киргизам» (як тоді називали казахів) заволзької Букеївської Орди. Місцеве поголів'я худоби доходило до 1 мільйона голів, більш ніж половину з них становили вівці. Землеробство було мало розвинене.
Система управління Калмицьким степом стала формуватися з кінця XVIII століття, після відходу в 1771 році більшої частини калмиків у Джунгарію і подальшої ліквідації Калмицького ханства. Для нагляду за правителями улусів почали призначати російських чиновників — приставів. За канцелярії астраханського губернатора заснували особливу експедицію калмицьких справ.
На рубежі XVIII—XIX століть російський уряд відновив звання намісника ханства та суд Зарго, ліквідовані у 1771 році. Указом Павла I від 14 жовтня 1800 року намісником ханства призначено власника Малодербетівського улусу Чучею Тундутов, за нього відновлено суд Зарго. За намісника заснували посаду головного пристава. Офіційно головний пристав вважався посередником перед російською владою. Фактично він був призначений для повсякденного нагляду над діяльністю намісника ханства та інших калмицьких власників. Головний пристав мав помічників — приватних приставів, призначених у кожен улус для несення поліцейських обов'язків. Головний пристав підкорявся Колегії закордонних справ .
Влада Чучея Тундутова була суттєво обмежена. Він не міг приймати важливих рішень без схвалення головного пристава і не мав авторитету серед калмицьких власників. Власники улусів не визнавали його влади над собою і не підкорялися його розпорядженням. У травні 1803 року Чучею Тундутов помер, заповівши посаду намісника синові Ердені-тайші. На посаду намісника ханства претендували деякі інші власники. Уряд не затвердив заповіту Чучея Тундутова, остаточно ліквідувавши ханську владу в Калмикії та підкоривши всіх калмиків загальному управлінню головного пристава.
10 березня 1825 року затверджено Правила для управління калмицьким народом. Управління калмиками передали з Міністерства закордонних справ до відомства Міністерства внутрішніх справ, за статусом Калмицький степ прирівняли до області у складі Астраханської губернії. Представником міністерства був головний пристав, якого призначав і звільняв міністр внутрішніх справ за поданням Головноуправляючого Кавказьким краєм. Вищим обласним органом управління стала Комісія калмицьких справ. Крім губернських чиновників, до складу комісії включалися представник від власників улусів та представник від калмицького дворянства. Комісія мала широке коло адміністративно-розпорядчих повноважень.
У 1836 році набрало чинності нове Положення, затверджене 24 листопада 1834 року. Заснована в 1825 році в Астрахані Комісія калмицьких справ була замінена Управлінням калмицьким народом, головний та улусні пристави — піклувальниками. Дроблення улусів та аймаків заборонили..
Система управління сформувалася в 1847 році. За Положенням 23 квітня 1847 року управління калмиками передавалося з Міністерства внутрішніх справ веденню Міністерства державних майнов. Безпосереднє управління калмиками доручалося керуючому Астраханською палатою державних майнов, який отримував звання головного піклувальника калмицького народу. В Астраханській палаті державних майнов створили спеціальне управління з калмицьких справ. Воно складалося з царських чиновників та одного депутата від калмицького народу, який обирається власниками терміном на 3 роки. Обласний суд Зарго скасували, а справи, що підлягали його компетенції, передали Астраханській губернській палаті кримінального та цивільного суду.
У середині XIX століття почалося заселення Калмицького степу переселенцями із центральної Росії. Початок поклав указ імператора Миколи Першого про заселення доріг на калмицьких землях Астраханської губернії, виданий 30 грудня 1846 року. Згідно з указом засновано 44 станиці (згодом села — Аксай, Абганерове, Заповітне, Хрести, Садове, Торгове, Тундутове, Приютне, Ремонтне (Джурук), Караванне, Цаца, Яндики та ін.) уздовж шести доріг, які перетинали калмицькі землі. До кінця XIX століття ці села були передані в підпорядкування Чорноярського та інших повітів Астраханської губернії. Населення таких сіл враховувалося під час підрахунку населення повітів і не враховувалося при підрахунку населення Калмицького степу.
За переписом населення 1897 року в улусах Калмицького степу жило 28 573 особи, з них: калмиків — 122 573, росіян — 4280 . У 1907 році в Калмицькому степу проживало 144 646 осіб (77 837 чоловіків і 66 799 жінок), площа становила 67 246 квадратних верст.

title: Калмицький степ

wikitext:
{{Повіт Російської імперії|герб=|карта=Калмыцкая степь (1864).jpg|центр=}}
[[Файл:Калмыцкая_степь_в_апреле.jpg|міні| [[Тюльпан]]и у калмицькому степу]]
[[Файл:Saiga_tatarica_in_Chyornye_zemli_nature_reserve.jpg|міні| [[Сайгак]]и в Калмицькому степу]]
'''Калми́цький [[степ]]''' — назва степового регіону площею близько 100 000 км² уздовж річки [[Волга]]. Калмицький степ отримав свою назву у [[XVII століття|XVII столітті]], коли в північно-західний сектор Прикаспійської низовини перекочували [[калмики]]. Степ ділиться на три субрегіони: височина [[Єргені|Ергені]] на заході, де з'явилися перші поселення осілих калмиків і росіян; [[Прикаспійська низовина]] на сході, і «Мочаги» на південному сході ({{Lang-xal|харогазыри}})<ref>{{ВТ-ЕСБЕ|Калмыцкая степь}}</ref>.

== Історія ==
У Російській імперії Калмицький степ входив до складу [[Астраханська губернія|Астраханської губернії]]. У свою чергу Калмицький степ ділився на [[улус]]и та аймаки. На початку XX століття до складу Калмицького степу Астраханської губернії входили Малодербетовський, Маничський (південна частина Малодербетовського улусу), Олександрівський (Хошеутовський), Харахусовський, Багацохуровський, Яндики-Мочажний, Ікіцохуровський, Єркетенівський улуси і Коломацький Базар. До [[1860|1860 року]] до складу Калмицького степу входив [[Великодербетовський улус]], який згодом передано до складу [[Ставропольська губернія|Ставропольської губернії]] <ref>{{Cite web|url=http://stavropolgid.ru/knigi/stavropol-i-ego-okrestnosti/2123-hronika-administrativno-territorialnyh-izmenenij-kosnuvshihsja-stavropole-s-1785-goda-po-nastojaschee-vremja?start=180|title=Хроника административно-территориальных изменений, коснувшихся Ставрополье с 1785 года по настоящее время|accessdate=2016-08-26|archiveurl=https://web.archive.org/web/20180718115041/http://stavropolgid.ru/knigi/stavropol-i-ego-okrestnosti/2123-hronika-administrativno-territorialnyh-izmenenij-kosnuvshihsja-stavropole-s-1785-goda-po-nastojaschee-vremja?start=180|archivedate=2018-07-18|deadurl=yes}}</ref>.

Основними жителями території довгий час були [[Калмики|калмики-]]кочівники. Їх налічувалось близько 120—130 тисяч осіб, земля подекуди здавалася в оренду «киргизам» (як тоді називали [[Казахи|казахів]]) заволзької [[Букеєвська орда|Букеївської Орди]]. Місцеве поголів'я худоби доходило до 1 мільйона голів<ref>[http://slovari.yandex.ru/~книги/Брокгауз%20и%20Ефрон/Калмыцкая%20степь/ Калмыцкая степь — Брокгауз и Ефрон — Яндекс.Словари]{{Недоступная ссылка|date=Октябрь 2018|bot=InternetArchiveBot}}{{мёртвая ссылка|число=14|месяц=06|год=2016}}</ref>, більш ніж половину з них становили [[Вівця|вівці]]. Землеробство було мало розвинене.

Система управління Калмицьким степом стала формуватися з кінця [[XVIII століття]], після відходу в 1771 році більшої частини калмиків у [[Джунгарія|Джунгарію]] і подальшої ліквідації [[Калмицьке ханство|Калмицького ханства]]. Для нагляду за правителями улусів почали призначати російських чиновників — приставів. За канцелярії астраханського губернатора заснували особливу експедицію калмицьких справ.

На рубежі XVIII—XIX століть російський уряд відновив звання намісника ханства та суд Зарго, ліквідовані у [[1771|1771 році]]. Указом Павла I від 14 жовтня [[1800|1800 року]] намісником ханства призначено власника Малодербетівського улусу Чучею Тундутов, за нього відновлено суд Зарго. За намісника заснували посаду головного пристава. Офіційно головний пристав вважався посередником перед російською владою. Фактично він був призначений для повсякденного нагляду над діяльністю намісника ханства та інших калмицьких власників. Головний пристав мав помічників — приватних приставів, призначених у кожен улус для несення поліцейських обов'язків. Головний пристав підкорявся Колегії закордонних справ <ref name="autogenerated2">{{Cite web |url=http://kalmyki.narod.ru/projects/kalmykia2005/html/ocherki_1/1_VI_2.htm |title=История Калмыкии |accessdate=26 листопада 2021 |archive-date=24 листопада 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211124152038/http://kalmyki.narod.ru/projects/kalmykia2005/html/ocherki_1/1_VI_2.htm }}</ref>.

Влада Чучея Тундутова була суттєво обмежена. Він не міг приймати важливих рішень без схвалення головного пристава і не мав авторитету серед калмицьких власників. Власники улусів не визнавали його влади над собою і не підкорялися його розпорядженням. У травні [[1803|1803 року]] Чучею Тундутов помер, заповівши посаду намісника синові Ердені-тайші. На посаду намісника ханства претендували деякі інші власники. Уряд не затвердив заповіту Чучея Тундутова, остаточно ліквідувавши ханську владу в Калмикії та підкоривши всіх калмиків загальному управлінню головного пристава<ref name="autogenerated2"/>.

10 березня [[1825|1825 року]] затверджено Правила для управління калмицьким народом. Управління калмиками передали з Міністерства закордонних справ до відомства Міністерства внутрішніх справ, за статусом Калмицький степ прирівняли до області у складі [[Астраханська губернія|Астраханської губернії]]. Представником міністерства був головний пристав, якого призначав і звільняв міністр внутрішніх справ за поданням Головноуправляючого Кавказьким краєм. Вищим обласним органом управління стала Комісія калмицьких справ. Крім губернських чиновників, до складу комісії включалися представник від власників улусів та представник від калмицького дворянства. Комісія мала широке коло адміністративно-розпорядчих повноважень.

У 1836 році набрало чинності нове Положення, затверджене 24 листопада 1834 року. Заснована в 1825 році в Астрахані Комісія калмицьких справ була замінена Управлінням калмицьким народом, головний та улусні пристави — піклувальниками. Дроблення улусів та аймаків заборонили.<ref name="autogenerated2"/>.

Система управління сформувалася в [[1847|1847 році]]. За Положенням 23 квітня 1847 року управління калмиками передавалося з Міністерства внутрішніх справ веденню Міністерства державних майнов. Безпосереднє управління калмиками доручалося керуючому Астраханською палатою державних майнов, який отримував звання головного піклувальника калмицького народу. В Астраханській палаті державних майнов створили спеціальне управління з калмицьких справ. Воно складалося з царських чиновників та одного депутата від калмицького народу, який обирається власниками терміном на 3 роки. Обласний суд Зарго скасували, а справи, що підлягали його компетенції, передали Астраханській губернській палаті кримінального та цивільного суду<ref name="autogenerated2"/>.

У середині [[XIX століття]] почалося заселення Калмицького степу переселенцями із центральної Росії. Початок поклав указ імператора [[Микола I (російський імператор)|Миколи Першого]] ''про заселення доріг на калмицьких землях Астраханської губернії'', виданий 30 грудня [[1846|1846 року]]. Згідно з указом засновано 44 станиці (згодом села — [[Аксай (Волгоградська область)|Аксай]], [[Абганерове (Октябрський район)|Абганерове]], Заповітне, Хрести, Садове, Торгове, Тундутове, Приютне, [[Ремонтне]] (Джурук), [[Караванне (Астраханська область)|Караванне]], [[Цаца (село)|Цаца]], [[Яндики]] та ін.) уздовж шести доріг, які перетинали калмицькі землі. До кінця [[XIX століття]] ці села були передані в підпорядкування Чорноярського та інших повітів [[Астраханська губернія|Астраханської губернії]]. Населення таких сіл враховувалося під час підрахунку населення повітів і не враховувалося при підрахунку населення Калмицького степу.

За [[Перепис населення Російської імперії (1897)|переписом населення 1897 року]] в улусах Калмицького степу жило 28 573 особи, з них: [[Калмики|калмиків]] — 122 573, [[Росіяни|росіян]] — 4280 <ref>{{Cite web |url=http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_lan_97_uezd.php?reg=50 |title=Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей |accessdate=26 листопада 2021 |archive-date=24 жовтня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20201024011340/http://www.demoscope.ru/weekly/ssp/rus_lan_97_uezd.php?reg=50 }}</ref>. У 1907 році в Калмицькому степу проживало 144 646 осіб (77 837 чоловіків і 66 799 жінок), площа становила 67 246 квадратних верст.

== Примітки ==
{{Reflist}}

[[Категорія:Частини Євразійського степу]]
[[Категорія:Степи Росії]]
[[Категорія:Географія Калмикії]]
[[Категорія:Історія Калмикії]]
[[Категорія:Історія калмиків]]


text:
# Усохи (Людиновський район)
Усохи (рос. Усохи) — присілок в Людиновському районі Калузької області Російської Федерації.
Населення становить 13 осіб. Входить до складу муніципального утворення Присілок Маніно.

## Історія
Від 2004 року входить до складу муніципального утворення Присілок Маніно.

## Населення
| 2002 | 2010 |
| ---- | ---- |
| 24   | ↘13  |

title: Усохи (Людиновський район)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[присілок]]
|тип_род         = присілка
|назва           = Усохи
|назва ін.       = Усохи
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Калузька область]]
|район           = [[Людиновський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Присілок Маніно]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = {{зменшення}} 13
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Калузька область
}}
'''Усохи''' ({{lang-ru|Усохи}}) — [[присілок]] в [[Людиновський район|Людиновському районі]] [[Калузька область|Калузької області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 13 осіб. Входить до складу муніципального утворення [[Присілок Маніно]].

== Історія ==

Від 2004 року входить до складу муніципального утворення Присілок Маніно<ref>{{Cite web |url=http://docs.cntd.ru/document/972212328 |title=Закон Калужской области от 04 октября 2004 года N 354-ОЗ «Об установлении границ муниципальных образований, расположенных на территории административно-территориальных единиц «Барятинский район», «Куйбышевский район», «Людиновский район», «Мещовский район», «Спас-Деменский район», «Ульяновский район», и наделении их статусом городского поселения, сельского поселения, муниципального района» |access-date=2018-09-19 |archive-date=2018-09-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180919133004/http://docs.cntd.ru/document/972212328 |deadlink=no }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Усохи (Людиновский район) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Людиновський район}}
{{Географія Калуга-доробити}}

{{Портали|Росія|Географія}}

[[Категорія:Населені пункти Людиновського району]]

title: присілок Усохи

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Калузька область

Муніципальний район: Людиновський район

Поселення: Присілок Маніно

title: Основні дані

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Усохи · Усохи


text:
# Печера Хаджи Алі
40°26′00″ пн. ш. 19°18′00″ сх. д. / 40.43336667° пн. ш. 19.3° сх. д.
Печера Хаджи Алі — найбільша печера на албанському узбережжі Адріатичного моря, знаходиться на північно-західному кінці мису Джюхез півострова Карабурун, має статус пам'ятки природи національного значення і входить до складу Карабурун-Сазанського морського парку.
Висота входу до печери — 60 м над рівнем моря. Всередині печери є еліпсоподібне озеро, головна вісь якого спрямована від входу. Зал завдовжки 60 м і завширшки до 40 м орієнтований з північного заходу на південний схід. Загальна довжина печери близько 100 м.
Глибина внутрішнього озера сягає 10,4 м з північносхідного боку печери. На скельних стінах залу перед входом — круті сталактити органічного або змішаного походження.
Ця печера за давніх часів привертала увагу моряків, про що свідчать знайдені уламки стародавніх амфор перших століть нашої ери.
В 1540–1545 роках її використовували французькі пірати, про що свідчать топоніми біля печери. У 1609—1624 роках печеру використовували як укриття албанські мореплавці під керівництвом Хаджі Алі, які чинили опір французьким та венеційським загарбникам, а також іноземним піратам, що намагалися увійти в затоку Вльори або полювати на худобу і людей на Карабуруні. Саме його ім'ям була названа печера.
Печера Хаджі Алі вважається однією з найкрасивіших пам'яток країни і приваблює велику кількість відвідувачів. Єдиний спосіб дістатися до печери Хаджі Алі — на човні.

title: Печера Хаджи Алі

wikitext:
{{універсальна картка}}
[[Файл:Karaburun_Peninsula,_Albania_2016_07.jpg|міні|378x378пкс| Печера Хаджи Алі]]
'''Печера Хаджи Алі''' — найбільша печера на албанському узбережжі [[Адріатичне море|Адріатичного моря]], знаходиться на північно-західному кінці [[Kepi i Gjuhëzës|мису Джюхез]] [[Карабурун (півострів)|півострова Карабурун]], має статус пам'ятки природи національного значення і входить до складу [[Карабурун-Сазан|Карабурун-Сазанського морського парку]]<ref>{{Cite web|url=http://mcpa.iwlearn.org/docs/management-plan-for-mpa-karaburun-sazani|title=Management Plan for National Marine Park Karaburun-Sazan. UNDP, 128 pp|website=Agjencia Kombetare e Zonave te Mbrojtura|language=sq|url-status=live}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://akzm.net/parku-kombetar-detar-karaburun-sazan/|title=Agjencia Kombetare e Zonave te Mbrojtura|language=Ship|url-status=live}}</ref>.

Висота входу до печери — 60 м над рівнем моря. Всередині печери є [[еліпс]]оподібне озеро, головна [[Вісь обертання|вісь якого]] спрямована від входу. Зал завдовжки 60 м і завширшки до 40 м орієнтований з північного заходу на південний схід. Загальна довжина печери близько ''100 м''.

Глибина внутрішнього озера сягає ''10,4 м'' з ''північносхідного'' боку печери. На скельних стінах залу перед входом — круті [[сталактит]]и органічного або змішаного походження.

Ця печера за давніх часів привертала увагу моряків, про що свідчать знайдені уламки стародавніх амфор перших століть нашої ери.

В [[1540|1540–1545]] роках її використовували [[Frëngj|французькі]] пірати, про що свідчать топоніми біля печери. У 1609—1624 роках печеру використовували як укриття албанські мореплавці під керівництвом ''Хаджі Алі,'' які чинили опір французьким та венеційським загарбникам, а також іноземним піратам, що намагалися увійти в [[Вльорська затока|затоку Вльори]] або полювати на худобу і людей на Карабуруні<ref>{{cite web|url=http://web.firat.edu.tr/jeokoruma/jeo/PDF/A.%20SERJANI.pdf|title=Fırat University - Unesco Tr – Jemirko. 1st INTERNATIONAL GEOLOGICAL CONSERVATION SYMPOSIUM and SOUTHEASTERN EUROPE COUNTRIES ProGEO GROUP MEETING|last1=Elazığ, Turkey|first1=15–19 September 2010 Fırat University|website=[[Fırat University]]}}</ref>. Саме його ім'ям була названа печера.

Печера Хаджі Алі вважається однією з найкрасивіших пам'яток країни і приваблює велику кількість відвідувачів. Єдиний спосіб дістатися до печери Хаджі Алі — на човні<ref>{{Cite web|url=https://www.boattrips.al/|title=Guida me anije|last=Boattrips|website=boattrips.al|language=en|url-status=live}}</ref>.

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Печери Албанії]]
[[Категорія:Туризм в Албанії]]

Категорія охоронних зон IUCN: категорія МСОП III: пам'ятник природиd

Країна: Албанія

Значиме місце: Орікум