text:
# Дзядик Наталія Миколаївна
Наталія Миколаївна Дзядик (22 березня 1927 — 1 листопада 2015) — український архітектор, реставратор.

## Біографія
Народилась 22 березня 1927 року в Перемишлі (за іншими даними — у селі Журавиця під Перемишлем). Навчалась у перемиській школі ім. Шашкевича. У 1940—1944 роках — у Ярославській українській гімназії. 1945 року, під час операції «Вісла», разом з родиною депортована в УРСР. Закінчила львівську середню школу № 34. По закінченню школи у 1946 році вступила на навчання на інженерно-будівельний факультет Львівського політехнічного інституту, який закінчила 1951 року. Серед викладачів Іван Багенський (архітектурне проектування), О. Луцик (містобудування). Від 1951 до 1985 року працювала у львівському філіалі інституту «Діпроміст» (початково — «Львівпроект»). Зокрема у 1972-1982 роках в архітектурно-планувальній майстерні № 2 під керівництвом Ярослава Новаківського та Віталія Дубини. З 1962 року член Національної спілки архітекторів України, у 1998–2004 роках входила до правління львівської філії спілки. Заслужений архітектор України (2001). Проживала у Львові на вулиці Генерала Тарнавського, 104а. Померла 1 листопада 2015 року.
Роботи
- Реставрація Руської брами в Кам'янці-Подільському (1955—1956).[2][3]
- Реставрація Кушнірської вежі в Кам'янці-Подільському (1957).[2][3]
- Реставрація костелу домініканців у Кам'янці-Подільському (1959).[2][3]
- Реставрація палацу Потоцького в Кам'янці-Подільському (1961).[2][3]
- Реставрація монастиря домініканців у Бердичеві (1965).
- Житловий багатоквартирний будинок на вулиці Генерала Тарнавського, 104-А у Львові (1967).
- Планування мікрорайонів вулиці Пасічної у Львові (1957—1958).
- Планування мікрорайонів вулиці Кульпарківської у Львові (1970).
- Проект докладного планування комплексної зони відпочинку у Львові, яка мала включати парки Високий замок, Знесіння та колишній Кайзервальд (1974—1975).
- Проект планування промислової зони на Персенківці у Львові.
- Генплани та проекти детального планування низки західноукраїнських міст: Мукачева (1967), Хуста (1971), Виноградова (1972), Рахова (1973), Чопа (1974), Івано-Франківська (1975), Буська (1976), Жовкви (1977), Дрогобича (1978), Любеня Великого (1979), Луцька (1982), Трускавця (1982), Острога (1983), Рівного (1984), Дубна (1985), Брусниці, бальнеологічного комплексу в Солотвині.

Серед реалізованих проектів — реставрація Руської брами (1955–56), Кушнірської вежі (1957), костелу домініканців (1959), палацу М. Потоцького (1961) у Кам'янці-Подільському, монастиря й костелу босих кармелітів у Бердичеві (1965); багатоквартирний житловий будинок на вул. Кутузова (нині вулиця Тарнавського), № 104-А (1967), детальне планування мікрорайонів вулиць Пасічної (1957–58), Кульпарківської (1970), парку «Шевченківський гай» (1975–1978; від 1993 — у складі регіонального ландшафтного парку «Знесіння») у Львові; забудова (1960–1970) смт. Брюховичі, міст Дубляни та Пустомити; генплани та проекти детальне планування й реконструкції міст Мукачева (1967), Хуста (1971), Виноградова (1972), Рахова (1973), Чоп (1974), Буська (1976), Жовква (1977), Дрогобича (1978), Острога (1983), Дубна (1985), Луцька (1981), Івано-Франківська (1982), Рівного (1984); генплани розвитку курортних с. Брусниця (1978), смт Великий Любінь (1979), м. Трускавець (1982–83), бальнеологічно-лікувального комплексу на базі соляних рудників у смт Солотвино (1974).

title: Дзядик Наталія Миколаївна

wikitext:
{{Архітектор
|зображення                =
|розмір                    =
|підпис                    =
|ім'я                      = Дзядик Наталія Миколаївна
|справжнє ім'я             =
|громадянство              =
|дата народження           = 22.3.1927
|місце народження          = Перемишль
|дата смерті               = 1.11.2015
|місце смерті              = Львів
|працював у містах         = Львів
|стиль                     =
|найважливіші споруди      =
|містобудівні проєкти      =
|реставрація пам'яток      =
|нереалізовані проєкти     =
|наукові праці             =
|нагороди                  =
|Commons                   =
}}
{{однофамільці|Дзядик}}
'''Наталія Миколаївна Дзядик''' ([[22 березня]] [[1927]] — [[1 листопада]] [[2015]]) — український архітектор, реставратор.

== Біографія ==
Народилась [[22 березня]] [[1927]] року в [[Перемишль|Перемишлі]] (за іншими даними — у селі [[Журавиця]] під Перемишлем). Навчалась у перемиській школі ім. Шашкевича. У [[1940]]—[[1944]] роках — у [[Ярославська гімназія|Ярославській українській гімназії]]. [[1945]] року, під час [[Операція «Вісла»|операції «Вісла»]], разом з родиною депортована в [[УРСР]]. Закінчила [[Львівська загальноосвітня школа І–ІІІ ступенів № 34 ім. Маркіяна Шашкевича|львівську середню школу № 34]]. По закінченню школи у [[1946]] році вступила на навчання на інженерно-будівельний факультет [[Національний університет «Львівська політехніка»|Львівського політехнічного інституту]], який закінчила [[1951]] року.<ref>{{книга |автор = Стех Я.|частина = |заголовок = Пропам'ятна книга українських діячів Перемищини XIX—ХХ століть: збірник есеїв|оригінал = |посилання = |відповідальний = |видання = |місце = Львів|видавництво = Сполом |рік = 2010|том = 3|сторінки = 93 |сторінок = |серія = |isbn = |тираж = }}</ref> Серед викладачів [[Багенський Іван Олександрович|Іван Багенський]] (архітектурне проектування), О. Луцик (містобудування). Від [[1951]] до [[1985]] року працювала у львівському філіалі інституту «Діпроміст» (початково — «Львівпроект»). Зокрема у [[1972]]-[[1982]] роках в архітектурно-планувальній майстерні № 2 під керівництвом [[Новаківський Ярослав Олексійович|Ярослава Новаківського]] та [[Дубина Віталій Іванович|Віталія Дубини]]. З 1962 року член [[Національна спілка архітекторів України|Національної спілки архітекторів України]], у 1998–2004 роках входила до правління львівської філії спілки. [[Заслужений архітектор України]] ([[2001]]). Проживала у Львові на [[Вулиця Тарнавського (Львів)|вулиці Генерала Тарнавського]], 104а. Померла 1 листопада 2015 року.<ref name=zuap>[http://zuap.org/news/pomerla-dzyadyk-nataliya-mykolayivna Померла Дзядик Наталія Миколаївна] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180418032117/http://zuap.org/news/pomerla-dzyadyk-nataliya-mykolayivna |date=18 квітня 2018 }} // ЗУАП — Західноукраїнський Архітектурний Портал, Львівська обласна організація [[НСАУ]]</ref>

;Роботи
* Реставрація Руської брами в Кам'янці-Подільському ([[1955]]—[[1956]]).<ref name=zuap/><ref name=kamp>© [[Будзей Олег Васильович|Олег Будзей]]. [http://kampod.at.ua/publ/znakhidki_vid_o_budzeja/kam_39_janeckij_kalendar/kam_janeckij_kalendar_na_29_bereznja/48-1-0-967 Кам’янецький календар на 29 березня] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180418032438/http://kampod.at.ua/publ/znakhidki_vid_o_budzeja/kam_39_janeckij_kalendar/kam_janeckij_kalendar_na_29_bereznja/48-1-0-967 |date=18 квітня 2018 }}</ref>
* Реставрація Кушнірської вежі в Кам'янці-Подільському ([[1957]]).<ref name=zuap/><ref name=kamp/>
* Реставрація костелу домініканців у Кам'янці-Подільському ([[1959]]).<ref name=zuap/><ref name=kamp/>
* Реставрація палацу Потоцького в Кам'янці-Подільському ([[1961]]).<ref name=zuap/><ref name=kamp/>
* Реставрація монастиря домініканців у Бердичеві ([[1965]]).
* Житловий багатоквартирний будинок на [[Вулиця Тарнавського (Львів)|вулиці Генерала Тарнавського]], 104-А у Львові ([[1967]]).
* Планування мікрорайонів [[Вулиця Пасічна (Львів)|вулиці Пасічної]] у Львові ([[1957]]—[[1958]]).
* Планування мікрорайонів [[Вулиця Кульпарківська|вулиці Кульпарківської]] у Львові ([[1970]]).
* Проект докладного планування комплексної зони відпочинку у Львові, яка мала включати парки Високий замок, Знесіння та колишній Кайзервальд ([[1974]]—[[1975]]).
* Проект планування промислової зони на [[Персенківка|Персенківці]] у Львові.
* Генплани та проекти детального планування низки західноукраїнських міст: Мукачева ([[1967]]), Хуста ([[1971]]), Виноградова ([[1972]]), Рахова ([[1973]]), Чопа ([[1974]]), Івано-Франківська ([[1975]]), Буська ([[1976]]), Жовкви ([[1977]]), Дрогобича ([[1978]]), Любеня Великого ([[1979]]), Луцька ([[1982]]), Трускавця ([[1982]]), Острога ([[1983]]), Рівного ([[1984]]), Дубна ([[1985]]), Брусниці, бальнеологічного комплексу в Солотвині.

Серед реалізованих проектів — реставрація Руської брами (1955–56), Кушнірської вежі (1957), костелу домініканців (1959), палацу М. Потоцького (1961) у [[Кам’янець-Подільський|Кам'янці-Подільському]], монастиря й костелу босих кармелітів у [[Бердичів|Бердичеві]] (1965); багатоквартирний житловий будинок на вул. Кутузова (нині вулиця Тарнавського), № 104-А (1967), детальне планування мікрорайонів вулиць [[Вулиця Пасічна (Львів)|Пасічної]] (1957–58), [[Вулиця Кульпарківська|Кульпарківської]] (1970), парку «[[Шевченківський гай]]» (1975–1978; від 1993 — у складі [[Знесіння (парк)|регіонального ландшафтного парку «Знесіння»]]) у Львові; забудова (1960–1970) смт. [[Брюховичі]], міст [[Дубляни]] та [[Пустомити]]; генплани та проекти детальне планування й реконструкції міст [[Мукачево|Мукачева]] (1967), [[Хуст]]а (1971), [[Виноградів|Виноградова]] (1972), [[Рахів|Рахова]] (1973), [[Чоп]] (1974), [[Буськ]]а (1976), [[Жовква]] (1977), [[Дрогобич]]а (1978), [[Острог]]а (1983), [[Дубно|Дубна]] (1985), [[Луцьк]]а (1981), [[Івано-Франківськ]]а (1982), [[Рівне|Рівного]] (1984); генплани розвитку курортних с. [[Брусниця (село)|Брусниця]] (1978), смт [[Великий Любінь]] (1979), м. [[Трускавець]] (1982–83), бальнеологічно-лікувального комплексу на базі соляних рудників у смт [[Солотвино]] (1974).<ref name=zuap/>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
{{Портал|Архітектура}}
* {{книга |автор = [[Бірюльов Юрій Олександрович|Бірюльов Ю. О.]]|частина = Дзядик Наталія Миколаївна |заголовок = [[Енциклопедія Львова]]|оригінал = |посилання = |відповідальний = За редакцією А. Козицького та І. Підкови|видання = |місце = Львів|видавництво = [[Літопис (видавництво)|Літопис]]|рік = 2007|том = 2|сторінки = 72—73 |сторінок = |серія = |isbn = 978-966-7007-69-0|тираж = }}
* ''[[Бірюльов Юрій Олександрович|Бірюльов Ю. О.]]'' [http://esu.com.ua/search_articles.php?id=24194 Дзядик Наталія Миколаївна] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180418092739/http://esu.com.ua/search_articles.php?id=24194 |date=18 квітня 2018 }} // {{ЕСУ|7|563—564}}

[[Категорія:Архітектори XX століття]]
[[Категорія:Члени Національної спілки архітекторів України]]
[[Категорія:Випускники Львівської політехніки]]
[[Категорія:Архітектори Львова]]
[[Категорія:Заслужені архітектори України]]
[[Категорія:Містобудівники]]

title: Дзядик Наталія Миколаївна

Народження: 22 березня 1927Перемишль

Смерть: 1 листопада 2015 (88 років)Львів

Країна · (підданство): Україна

Діяльність: містобудівниця

Праця в містах: Львів

Членство: Національна спілка архітекторів України


text:
# Вільна ліцензія
Ві́льна ліце́нзія — юридичний документ, який автори (або власники авторських прав) можуть використовувати, щоб публікувати власні твори на умовах, які дозволяють вільне поширення, використання і переробку цих творів будь-якою людиною, як некомерційно, так і комерційно. Такі твори називають вільними творами або вільним вмістом.
Початково вільні ліцензії розробляли для вільних комп'ютерних програм, але згодом виникли також ліцензії для інших типів творів. Аби ліцензія могла називатися вільною, вона мусить відповідати таким критеріям:
1. Дозволяти вільне використання (зокрема виконання у випадку музичних чи літературних) і розповсюдження твору будь-якою людиною як комерційно так і некомерційно;
2. Дозволяти створення похідних робіт (перекладів, адаптацій, реміксів, просто модифікованих версій тощо) і розповсюджувати такі твори на тих самих умовах.

Деякі вільні ліцензії вимагають, щоб похідні твори розповсюджувались на умовах тієї самої або сумісної ліцензії (іншими словами, забороняють випускати похідні твори на умовах не-вільних ліцензій). Зокрема, такими ліцензіями є GNU GPL та CC BY-SA.
Слід враховувати, що не всі ліцензії, які дозволяють вільне розповсюдження чи використання твору/програми є вільними ліцензіями. Наприклад, хоча Flash Player є безкоштовним, він не є вільним програмним забезпеченням. Також з усіх ліцензій Creative Commons вільними ліцензіями є лише ті, які не містять заборон на створення похідних творів та на комерційне використання (а саме CC BY, CC BY-SA і CC0).

## Приклади вільних ліцензій
- Affero General Public License
- Apache License
- GNU Free Documentation License
- GNU General Public License
- GNU Lesser General Public License
- Mozilla Public License
- Ліцензія BSD
- Creative Commons Attribution ShareAlike

wikiname: ukwiki

title: Вільна ліцензія

in_language: uk

wikitext:
'''Ві́льна ліце́нзія''' — [[юридичний документ]], який автори (або власники авторських прав) можуть використовувати, щоб публікувати власні твори на умовах, які дозволяють вільне поширення, використання і переробку цих творів будь-якою людиною, як некомерційно, так і комерційно<ref name="gnu-definition">{{cite web/uk|назва=Що таке вільна програма?|видавець=gnu.org|дата=2014/07/05 05:29:01|url=https://www.gnu.org/philosophy/free-sw.html|accessdate=10 липня 2014|archive-date=14 жовтня 2013|archive-url=https://web.archive.org/web/20131014132149/http://www.gnu.org/philosophy/free-sw.html}}</ref><ref name="freedomdefined">{{cite web/uk|назва=Defining Free Culture Licenses|видавець=freedomdefined.org|url=http://freedomdefined.org/Definition#Defining_Free_Culture_Licenses|accessdate=10 липня 2014|archive-date=18 серпня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210818182047/https://freedomdefined.org/Definition#Defining_Free_Culture_Licenses}}</ref>. Такі твори називають [[вільний вміст|вільними творами]] або вільним вмістом.

Початково вільні ліцензії розробляли для [[вільне програмне забезпечення|вільних комп'ютерних програм]], але згодом виникли також ліцензії для інших типів творів. Аби ліцензія могла називатися вільною, вона мусить відповідати таким критеріям:
# Дозволяти вільне використання (зокрема виконання у випадку музичних чи літературних) і розповсюдження твору будь-якою людиною як комерційно так і некомерційно;
# Дозволяти створення похідних робіт (перекладів, адаптацій, реміксів, просто модифікованих версій тощо) і розповсюджувати такі твори на тих самих умовах.

[[File:Free_Knowledge_thanks_to_Creative_Commons_Licenses.pdf|thumb|page=2|Брошура, яка пояснює різницю між вільними і невільними ліцензіями Creative Commons]]
Деякі вільні ліцензії вимагають, щоб похідні твори розповсюджувались на умовах тієї самої або сумісної ліцензії (іншими словами, забороняють випускати похідні твори на умовах не-вільних ліцензій). Зокрема, такими ліцензіями є [[GNU GPL]] та [[CC BY-SA]].

Слід враховувати, що не всі ліцензії, які дозволяють вільне розповсюдження чи використання твору/програми є вільними ліцензіями. Наприклад, хоча [[Flash Player]] є безкоштовним, він не є вільним програмним забезпеченням<ref name="fedora-flash">{{cite web/uk|назва=Flash|видавець=Fedora Project|url=https://fedoraproject.org/wiki/Flash|accessdate=10 липня 2014|archive-date=17 липня 2014|archive-url=https://web.archive.org/web/20140717063726/https://fedoraproject.org/wiki/Flash}}</ref>. Також з усіх [[Ліцензія Creative Commons|ліцензій Creative Commons]] вільними ліцензіями є лише ті, які не містять заборон на створення похідних творів та на комерційне використання (а саме CC BY, CC BY-SA і CC0)<ref name="freedomdefined-licenses">{{cite web/uk|назва=List of licenses|видавець=freedomdefined.org|url=http://freedomdefined.org/Licenses#List_of_licenses|accessdate=10 липня 2014|archive-date=6 травня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210506104659/https://freedomdefined.org/Licenses#List_of_licenses}}</ref>.

== Приклади вільних ліцензій ==
* [[Affero General Public License]]
* [[Apache License]]
* [[GNU Free Documentation License]]
* [[GNU General Public License]]
* [[GNU Lesser General Public License]]
* [[Mozilla Public License]]
* [[Ліцензія BSD]]
* [[Creative Commons]] Attribution ShareAlike

== Примітки ==
{{reflist}}
== Посилання ==
*{{ЛЗПЛ2001|частина =Переробка |сторінки =405}}
{{Law-stub}}
{{FOSS}}

[[Категорія:Авторське право]]
[[Категорія:Вільне програмне забезпечення]]
[[Категорія:Цивільно-правові угоди]]


text:
# Львівський аероклуб
Львівський аероклуб – один з аероклубів, що діяли у Львові за часів Другої Польської Республіки.
Львівський аероклуб було засновано 28 лютого 1928 року з ініціативи Авіаційного товариства (раніше діяли Авіаційне товариство та Академічний аероклуб у Львові)  . Співзасновником був Казімєж Хожевський.
На базі ЛА у 1930 році на посадковому майданчику в Безміговій Горішній було створено школу планеризму.
Аероклуб використовував цивільний та військовий аеропорт Скнилів (там діяв 6-й авіаційний полк ), а в періоди перевантаження — аеропорт Басівка . 14 листопада 1936 року було закладено наріжний камінь будівлі аероклубу та освячено ангар   . 15-16 жовтня 1938 року відбулося святкування 10-ї річниці Львівського аероклубу  .
4 березня 1937 року Львівський аероклуб отримав три літаки RWD-13, профінансовані Лігою протиповітряної та протигазової оборони  . У жовтні 1937 року Львівський аероклуб отримав 11 нових літаків   .
Під час святкування 15 жовтня 1938 року Львівського аероклубу було видано нагородний знак 6-го авіаційного полку.
Сяноцький клуб повітряних куль «Гума» діяв як секція ЛА, а його президентом був Оскар Шмідт, директор Польської компанії гумової промисловості . Аеростат «Санок», що представляв Львівський аероклуб, виграв Кубок Альфреда Смочика на змаганнях у травні 1936 року. імені полк. Ваньковича
Посаду президента AL у 1930-х роках обіймав Каєтан Чарковський-Голеєвський. Віце-президентом був Єжи Козицький. Членами клубу були Щепан Гжещик та Вернер Ришард Кірхнер. З 1936 по 1939 рік Адам Дзюржинський був інструктором планерного спорту в Безмігові.
У серпні 1938 року Львівський аероклуб переміг у національних авіаційних змаганнях  .

## Авіапарк[11]
| Реєстраційний номер | Тип                     | Серійний номер | Історія       | Власник                     | Дата     | Сертифікат реєстрації | Подальша доля            |
| ------------------- | ----------------------- | -------------- | ------------- | --------------------------- | -------- | --------------------- | ------------------------ |
| SP-ASG              | Hanriot H-28            | 30-142         | SP-ASG        | Львівський аероклуб         | 15.11.35 | 378                   |                          |
| SP-ATN              | Повітряна куля WBS-1600 |                | SP-ATN        | Львівський аероклуб - Санок | 11.05.36 | 495                   |                          |
| SP-AXA              | Morane-Saulnier 35      | 2366           | SP-AXA        | Львівський аероклуб         | 06.02.36 | 407                   |                          |
| SP-AYU              | RWD-8 (PWS)             | 34-155         | SP-AYU        | Львівський аероклуб         | 21.12.35 | 401                   |                          |
| SP-BAR              | RWD-8 (PWS)             | 34-210         | SP-BAR        | Львівський аероклуб         | 05.05.36 | 457                   |                          |
| SP-BAY              | RWD-8 (PWS)             | 34-216         | SP-BAY        | Львівський аероклуб         | 05.05.36 | 463                   |                          |
| SP-BAZ              | RWD-8 (PWS)             | 34-217         | SP-BAZ YR-... | Львівський аероклуб         | 05.05.36 | 464                   | Переліт у Румунію в 1939 |
| SP-BBA              | RWD-8 (PWS)             | 34-218         | SP-BBA        | Львівський аероклуб         | 05.05.36 | 465                   |                          |
| SP-BBB              | RWD-8 (PWS)             | 34-219         | SP-BBB        | Львівський аероклуб         | 05.05.36 | 466                   |                          |
| SP-BBE              | RWD-8 (PWS)             | 34-222         | SP-BBE        | Львівський аероклуб         | 05.05.36 | 469                   |                          |
| SP-BBG              | RWD-8 (PWS)             | 34-224         | SP-BBG        | Львівський аероклуб         | 05.05.36 | 471                   |                          |
| SP-BDJ              | RWD-8 (PWS)             | 34-240         | SP-BDJ        | Львівський аероклуб         | 00.00.37 | 570                   |                          |
| SP-BER              | RWD-8 (PWS)             | 34-270         | SP-BER        | Львівський аероклуб         | 00.00.37 |                       |                          |

title: Львівський аероклуб

wikitext:
'''Львівський аероклуб''' – один з [[Аероклуб|аероклубів,]] що діяли у [[Львів|Львові]] за часів [[Польська Республіка (1918—1939)|Другої Польської Республіки]].
[[Файл:Preview_politechnika-lwowska_src_1.jpg|міні|Логотип Львівського аероклубу]]
Львівський аероклуб було засновано 28 лютого 1928 року <ref>{{Cite book |title=Ku czci poległych lotników: księga pamiątkowa |date=1933 |publisher=Wydawnictwo Komitetu Budowy Pomnika ku czci Poległych Lotników |location=Warszawa |page=292 |oclc=830230270}}</ref>з ініціативи Авіаційного товариства (раніше діяли Авіаційне товариство та Академічний аероклуб у Львові) <ref>{{Cite web |url=http://www.lwow.home.pl/semper/lotniczy.html |title=Lotniczy Lwów |website=lwow.home.pl}}</ref> . Співзасновником був [[Казімєж Хожевський]].

На базі ЛА у 1930 році на посадковому майданчику в [[Безмігова Горішня|Безміговій Горішній]] було створено школу планеризму.

Аероклуб використовував цивільний та військовий аеропорт [[Львів (аеропорт)|Скнилів]] (там діяв 6-й авіаційний полк ), а в періоди перевантаження — аеропорт [[Басівка (Львівський район)|Басівка]] . 14 листопада 1936 року було закладено наріжний камінь будівлі аероклубу та освячено ангар <ref>{{Cite journal |date=Nr 262 z 13 listopada 1936 |title=Nowy budynek Aeroklubu lwowskiego |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/docmetadata?id=44619 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=2}}</ref> <ref>{{Cite journal |date=Nr 265 z 17 listopada 1936 |title=Uroczystość w Aeroklubie lwowskim |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/plain-content?id=44624 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=2}}</ref> . 15-16 жовтня 1938 року відбулося святкування 10-ї річниці Львівського аероклубу <ref>{{Cite journal |date=Nr 236 z 16 października 1938 |title=Uroczystości 10-lecia Aeroklubu Lwowskiego |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/plain-content?id=94599 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=2}}</ref> .

4 березня 1937 року Львівський аероклуб отримав три літаки [[RWD-13]], профінансовані Лігою протиповітряної та протигазової оборони <ref>{{Cite journal |date=Nr 51 z 5 marca 1937 |title=Aeroklub Lwowski otrzymał 3 samoloty |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/plain-content?id=40515 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=1}}</ref> . У жовтні 1937 року Львівський аероклуб отримав 11 нових літаків <ref>{{Cite journal |date=Nr 235 z 15 października 1937 |title=Uroczystość lotnicza Lwowa |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/docmetadata?id=40817 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=3}}</ref> <ref>{{Cite journal |date=Nr 238 z 19 października 1937 |title=Aeroklub Lwowski otrzymał 11 nowych samolotów |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/docmetadata?id=40820 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=2}}</ref> .
[[Файл:Szablowski_Jerzy_avion_16.jpg|міні|Члени Львівського аероклубу  спостерігають як летить літак.1930-і роки.]]
Під час святкування 15 жовтня 1938 року Львівського аероклубу було видано нагородний знак 6-го авіаційного полку.

Сяноцький клуб повітряних куль «Гума» діяв як секція ЛА, а його президентом був [[Оскар Шмідт]], директор Польської компанії гумової промисловості . Аеростат «Санок», що представляв Львівський аероклуб, виграв Кубок Альфреда Смочика на змаганнях у травні 1936 року. імені полк. Ваньковича <ref>{{Cite journal |date=Nr 114 z 15 maja 1936 |title=Aeroklub Lwowski zdobył puchar pułk. Wańkowicza |url= |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=1}}</ref>

Посаду президента AL у 1930-х роках обіймав [[Каєтан Чарковський-Голеєвський]]. Віце-президентом був [[Єжи Козіцький|Єжи Козицький]]. Членами клубу були Щепан Гжещик та Вернер Ришард Кірхнер. З 1936 по 1939 рік Адам Дзюржинський був інструктором планерного спорту в [[Безмігова Горішня|Безмігові]].

У серпні 1938 року Львівський аероклуб переміг у національних авіаційних змаганнях <ref>{{Cite journal |date=Nr 194 z 28 sierpnia 1938 |title=Aeroklub lwowski odniósł zwycięstwo w krajowych zawodach lotniczych |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/docmetadata?id=94557 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=1}}</ref> .

== Авіапарк<ref>{{Cite web |url=http://www.airhistory.org.uk/gy/reg_SP-1.html |title=Civil Aircraft Register - Poland}}</ref> ==
{| class="wikitable"
|+
!Реєстраційний номер
!Тип
!Серійний номер
!Історія
!Власник
!Дата
!Сертифікат реєстрації
!Подальша доля
|-
|SP-ASG
|[[Hanriot H-28]]
|30-142
|SP-ASG
|Львівський аероклуб
|15.11.35
|378
|
|-
|SP-ATN
|Повітряна куля WBS-1600
|
|SP-ATN
|Львівський аероклуб - Санок
|11.05.36
|495
|
|-
|SP-AXA
|[[Morane-Saulnier 35]]
|2366
|SP-AXA
|Львівський аероклуб
|06.02.36
|407
|
|-
|SP-AYU
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-155
|SP-AYU
|Львівський аероклуб
|21.12.35
|401
|
|-
|SP-BAR
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-210
|SP-BAR
|Львівський аероклуб
|05.05.36
|457
|
|-
|SP-BAY
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-216
|SP-BAY
|Львівський аероклуб
|05.05.36
|463
|
|-
|SP-BAZ
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-217
|SP-BAZ YR-...
|Львівський аероклуб
|05.05.36
|464
|Переліт у Румунію в 1939
|-
|SP-BBA
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-218
|SP-BBA
|Львівський аероклуб
|05.05.36
|465
|
|-
|SP-BBB
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-219
|SP-BBB
|Львівський аероклуб
|05.05.36
|466
|
|-
|SP-BBE
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-222
|SP-BBE
|Львівський аероклуб
|05.05.36
|469
|
|-
|SP-BBG
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-224
|SP-BBG
|Львівський аероклуб
|05.05.36
|471
|
|-
|SP-BDJ
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-240
|SP-BDJ
|Львівський аероклуб
|00.00.37
|570
|
|-
|SP-BER
|[[RWD-8 (PWS)]]
|34-270
|SP-BER
|Львівський аероклуб
|00.00.37
|
|
|}

== Посилання ==
<references responsive="1"></references>

== Бібліографія ==

* {{Cite web |url=http://www.lwow.home.pl/semper/lotnictwo.html |title=Początki lotnictwa polskiego we Lwowie |website=lwow.home.pl}}
* {{Cite web |url=http://www.lwow.home.pl/semper/lotniczy.html |title=Lotniczy Lwów |website=lwow.home.pl}}
* {{Cite journal |date=Nr 237 z 18 października 1938 |title=Święto Aeroklubu Lwowskiego |url=http://jbc.bj.uj.edu.pl/dlibra/docmetadata?id=94600 |journal=[[Gazeta Lwowska (1810–1939)|Gazeta Lwowska]] |pages=4}}
[[Категорія:Засновані у Львові 1928]]