text:
# Джеймс Вебб (телескоп)
Космічний телескоп ім. Джеймса Вебба (англ. James Webb Space Telescope, JWST) — американський орбітальний інфрачервоний космічний телескоп. Призначений для широкого спектра спостережень в астрономії і космології, зокрема, спостереження найвіддаленіших об'єктів і подій у Всесвіті, як-от утворення перших галактик.
Проєкт здійснюється шляхом міжнародної співпраці 17 країн, на чолі з НАСА, зі значним внеском Європейського та Канадського космічних агентств. Розробкою керував Центр космічних польотів імені Ґоддарда, головний підрядник — Northrop Grumman. Початкова назва — «Космічний телескоп нового покоління» (англ. Next-generation space telescope — NGST). 2002 року названо на честь другого керівника НАСА Джеймса Вебба (1902—1992), що керував агенцією в 1961—1968 рр.
На кінець 2021 року витрати на створення телескопа складали понад 9,7 млрд доларів США ($), а з урахуванням подальших витрат ($861 млн на п'ятирічну експлуатацію) загальна вартість проєкту перевищила $10 млрд.
Телескоп успішно запущено 25 грудня 2021 року, о 12:20 UTC, ракетою-носієм Аріан-5. Він прибув до точки Лагранжа Сонце — Земля L2 у січні 2022 року. Перше зображення від JWST було опубліковано на прес-конференції 11 липня 2022 р. Уже в перші тижні своєї роботи JWST вдалося зробити відкриття, можливо, найвіддаленішого астрономічного об'єкта за історію спостережень — галактики GLASS-z13.
Цей телескоп є наступником телескопа Габбла, як головної місії НАСА в астрофізиці. На момент запуску телескоп Вебба був найбільшим, найдорожчим та найчутливішим оптичним та інфрачервоним космічним телескопом в історії людства, та одним із найважливіших проєктів в астрономії у XXI столітті.

## Історія

### Передісторія
Ранні роботи з розробки наступника телескопа Габбла між 1989 і 1994 роками привели до концепції телескопа Hi-Z, 4-метрового інфрачервоного телескопа, який працював би на орбіті в три астрономічні одиниці. Ця далека орбіта була б вигідна через менший світловий шум від зодіакального пилу. Інші ранні плани передбачали місію телескопа-попередника ініціативи НАСА NEXUS (Nexus for Exoplanet System Science).
Виправлення невтішних характеристик космічного телескопа Габбл (HST) у перші роки його роботи зіграло значну роль у народженні JWST. 1993 року НАСА підготувало місію Space Shuttle, яка мала замінити камеру HST і модернізувати його спектрограф, щоб компенсувати сферичну аберацію в його основному дзеркалі. Хоча астрономічна спільнота з нетерпінням чекала цієї місії, НАСА попереджало, що така унікальна місія досить ризикована і що її успішне завершення жодним чином не гарантується. Тож Асоціація університетів для досліджень в астрономії (AURA), яка керує Інститутом досліджень космічним телескопом (STSI), сформувала комітет із провідних американських астрономів для оцінки ефективності ремонтної місії та вивчення ідей для майбутніх космічних телескопів, які знадобляться, якщо ремонтна місія не буде виконана. Підбадьорений успіхом HST та визнаючи інноваційну роботу в Європі для майбутніх місій, цей комітет, що отримав назву HST & Beyond, запропонував концепцію більшого та набагато холоднішого, чутливого до інфрачервоного випромінювання телескопа, який міг би досягти космологічного часу народження перших галактик. Ця високопріоритетна наукова мета була поза межами можливостей HST, оскільки, як теплий телескоп, він був засліплений інфрачервоним випромінюванням від власної оптичної системи. На додаток до рекомендацій щодо продовження місії HST до 2005 року та розробки технологій для пошуку планет навколо інших зір, НАСА прийняло головну рекомендацію HST & Beyond щодо великого холодного космічного телескопа (охолодженого до сотень градусів нижче 0 °C) і розпочало процес планування майбутнього JWST.
Починаючи з 1960-х років на початку кожного десятиліття національні академії організували спільноту астрономів США, для творчої візії про астрономічні інструменти та дослідження на наступне десятиліття, а також досягнення консенсусу щодо цілей і пріоритетів. Бувши вірним прихильником «Декадних (десятирічних) опитувань астрономії та астрофізики» (англ. Astronomy and Astrophysics Decadal Survey), які ще з 1960-х доносили думку астрономічної спільноти щодо перспектив розвитку астрономії до агентства, НАСА також досягло надзвичайного успіху в розробці програм та інструментів для виконання рекомендацій опитування. Таким чином, підтримуючи майбутній телескоп із середини 1990-х років, астрономічна спільнота надала йому високого пріоритету в десятирічному опитувані 2000 року. Підготовка опитування включала подальший розвиток наукової програми, яка стала відомою як «Космічний телескоп наступного покоління» (англ. Next Generation Space Telescope, NGST), а також досягнення відповідних технологій НАСА. У міру розвитку концепції NGST було посилено важливість місії для вивчення народження галактик у молодому Всесвіті та пошуку планет навколо інших зір. Як і очікувалось, NGST отримав найвищий рейтинг у десятирічному огляді астрономії та астрофізики 2000 року, що дозволило продовжити проєкт із повним схваленням консенсусу спільноти.

### Проєктування
Проєктування телескопа розпочалась 1996 року з бюджетом 500 млн дол., а запуск спочатку планувався на 2007 рік. Проєкт кілька разів відкладали, а видатки зростали.
У 2002 році, після розробки дизайну, телескоп перейменували на честь другого адміністратора НАСА (1961—1968) Джеймса Е. Вебба (1906—1992). Вебб очолював агентство під час програми Аполлон і заснував наукові дослідження як основну діяльність НАСА. JWST — це проєкт НАСА у міжнародній співпраці Європейського космічного агентства (ESA) та Канадського аерокосмічного агентства (CSA).
2005 року проєкт переробили. Початкові оцінки вартості межах 500 млн — 1 млрд $ були ненадійними і пізніше спонукали робити детальніші розрахунки перед десятирічними оглядами.
Для НАСА проєкт став однією з «великих стратегічних місій» відділу астрофізики (англ. Astrophysics Science Division), де «великими» зазвичай називають проєкти вартістю понад 1 млрд $.
У січні 2007 року дев'ять із десяти ключових технологій проєкту успішно пройшли технологічну експертизу без захисту (англ. Technology Non-Advocate Review, T-NAR). Ці технології були визнані достатньо зрілими, щоб зняти значні ризики в проєкті. У квітні 2007 року було розроблено технологію останнього елемента, що залишався — кріоохолоджувача MIRI. Ця технологічна експертиза стала початковим кроком у процесі, який зрештою перевів проєкт на етап детального проєктування (фаза C). До травня 2007 р. витрати все ще були на плановому рівні. У березні 2008 року проєкт успішно завершив попередню експертизу конструкції (англ. Preliminary Design Review, PDR).
| Рік                             | Планована дата запуску | Повний бюджет (мільярдів доларів США) |
| ------------------------------- | ---------------------- | ------------------------------------- |
| 1997                            | 2007                   | 0,5                                   |
| 1998                            | 2007                   | 1                                     |
| 1999                            | 2007—2008              | 1                                     |
| 2000                            | 2009                   | 1,8                                   |
| 2002                            | 2010                   | 2,5                                   |
| 2003                            | 2011                   | 2,5                                   |
| 2005                            | 2013                   | 3                                     |
| 2006                            | 2014                   | 4,5                                   |
| 2008: Preliminary Design Review |                        |                                       |
| 2008                            | 2014                   | 5.1                                   |
| 2010: Critical Design Review    |                        |                                       |
| 2010                            | 2015 to 2016           | 6,5                                   |
| 2011                            | 2018                   | 8,7                                   |
| 2013                            | 2018                   | 8,8                                   |
| 2017                            | 2019                   | 8,8                                   |
| 2018                            | 2020                   | ≥8,8                                  |
| 2019                            | Березень 2021          | 9,66                                  |
| 2021                            | Грудень 2021           | 9,70                                  |

2009 року НАСА почало прохати більше коштів. Незалежне оцінювання (Independent Comprehensive Review Panel, ICRP) у звіті за жовтень 2010 показало, що бюджет, прийнятий у 2008 році, був недосконалим і не враховував деякі передбачувані видатки. Звіт також стверджував, що збільшення кошторису й затримки були спричинені бюджетом і керівництвом, а не інженерними проблемами. Як наслідок, для керування бюджетом проєкту створили нову структуру, окрему від відділу астрофізики. Нові видатки привернули політичну й громадську увагу, мали вплив на усі астрофізичні проєкти та Директорат наукових місій NASA в цілому. НАСА винесло з цього кілька уроків, зокрема усвідомлювати залежність від незавершених розробок, ефективніше оцінювати вимоги і мати бюджетні резерви.
У квітні 2010 року телескоп пройшов критичну експертизу конструкції (англ. Mission Critical Design Review, MCDR). Проходження MCDR означало, що обсерваторія в цілому відповідатиме всім науковим та інженерним вимогам для здійснення своєї місії й дало «зелене світло» для її будівництва. Після MCDR було скориговано розклад запуску, він передбачався в 2018 році.

### Будівництво
До 2011 року проєкт JWST перебував на завершальній стадії проєктування та виготовлення (фаза C). Як і будь-яка складна конструкція, яку неможливо змінити після запуску, були детальні огляди кожної частини проєкту, будівництва та передбачуваної експлуатації. Проєкт запровадив нові технологічні кордони, він пройшов перевірку дизайну. Датою запуску було оголошено 2018 рік.
25 листопада 2015 року на телескоп встановили першу частину дзеркала та деяке інше обладнання. У лютому 2016 року головне дзеркало було повністю готове. Його збирання відбувалося в Центрі космічних польотів імені Ґоддарда.

## Місія та цілі
JWST орієнтований на астрономію ближньо-інфрачервону астрономію, але він також може спостерігати оранжеве та червоне видиме світло, а також середню інфрачервону область, залежно від інструменту. Акцент на дослідженні близького і середнього інфрачервоного випромінювання зроблено з трьох основних причин:
- видиме випромінювання далеких об'єктів із великим червоним зсувом зміщується в інфрачервоний діапазон. За допомогою телескопу Вебба вчені сподівалися побачити об'єкти, що почали випромінювати лише через 200 млн років після Великого вибуху[41];
- холодні об'єкти, такі як уламкові диски та планети, випромінюють найсильніше в інфрачервоному діапазоні;
- цю смугу важко вивчати з Землі чи за допомогою наявних космічних телескопів, таких як Габбл.

Наземні телескопи мають спостерігати крізь атмосферу Землі, яка є непрозорою в багатьох інфрачервоних діапазонах (див. малюнок атмосферного поглинання). Атмосфера містить багато хімічних сполук, таких як вода, вуглекислий газ і метан, що значно ускладнює аналіз навіть у тих діапазонах, де вона майже прозора, адже вони поглинають електромагнітне випромінювання в окремих лініях спектра. Наявні космічні телескопи, такі як Габбл, не могли вивчати цей діапазон, оскільки їх дзеркала недостатньо охолоджені (дзеркало Габбла підтримується при температурі близько 15 °C (288 K)), тому сам телескоп сильно випромінює в інфрачервоному діапазоні.
JWST працює на орбіті навколо точка Лагранжа L2 системи Сонце—Земля, на відстані приблизно 1 500 000 км від Землі (вчетверо далі Місяця). Така відстань практично унеможливлює ремонт або оновлення обладнання JWST після запуску, принаймні з тими космічними кораблями, що були недоступні на етапі проєктування та виготовлення телескопа. Утім, конструктори все ж вирішили обладнати телескоп стикувальним кільцем із розрахунком на можливі відвідини перспективними космічними кораблями. Об'єкти поблизу цієї точки Лагранжа обертаються навколо Сонця синхронно із Землею, що дозволяє телескопу залишатися на приблизно постійній відстані від нашої планети та мати приблизно однакову орієнтацію сонячного щита й платформи телескопа відносно Сонця та Землі. Така конфігурація дозволить підтримувати температуру телескопа нижче 50 K, що необхідно для спостережень в інфрачервоному діапазоні.

## Будова телескопу
У цілому, телескоп складається з таких частин: платформа космічного апарата, оптична система, інтегрований науково-інструментальний модуль і сонцезахисний щит.

### Платформа космічного апарата
Платформа космічного корабля є основним носійним компонентом космічного телескопа Джеймса Вебба, який об'єднує різні частини телескопа. Вона містить шість основних підсистем: електроживлення, орієнтації, зв'язку, керування та обробки даних, термоконтролю і рушійну установку. Двома іншими основними елементами JWST є інтегрований модуль наукових інструментів (англ. Integrated Science Instrument Module, ISIM) та оптична система телескопа (англ. Optical Telescope Element, OTE).

### Сонцезахисний щит
Для проведення спостережень в інфрачервоному спектрі необхідно підтримувати дзеркала та наукові прилади при температурі нижче 50 К, інакше інфрачервоне випромінювання самого телескопа засліплює його прилади. Тому телескоп використовує великий сонцезахисний екран, щоб блокувати світло й тепло від Сонця, Землі та Місяця, а його розташування поблизу точки Земля — Сонце L2 залишатиме всі три тіла по один бік від космічного корабля весь час. Його гало-орбіта навколо точки L2 уникає тіні Землі та Місяця, підтримуючи постійні умови для сонячного екрана та сонячних батарей.
Кожен шар п'ятишарового сонцезахисного щита виготовлено з Каптону E, комерційно доступної поліімідної плівки від DuPont, вкритої алюмінієм з обох боків. Обернена до Сонця поверхня двох найгарячіших шарів додатково вкрита легованим кремнієм і саме через це вона має рожевий відтінок. Перший шар плівки має товщину 0,05 мм, усі інші — 0,025 мм. Алюмінієве покриття має товщину близько 100 нм, кремнієве — близько 50 нм. Загалом кожен шар не товщий людської волосини. Мікророзриви полотна щита під час тестів 2018 року привели до чергових затримок запуску Джеймса Вебба.
Сонцезахисний щит розрахований на дванадцятикратне складання, щоб поміститись в обтічник ракети Ariane 5, який має діаметр 4,57 м і довжину 16,19 м. Після розгортання щит матиме розмір 14 м × 21 м, що можна порівняти з розміром тенісного корту. Сонцезахисний щит зібрала вручну компанія ManTech (NeXolve) в Гантсвіллі, штат Алабама (США), потім його доставили для тестування до Northrop Grumman в Редондо-Біч, штат Каліфорнія (США).

### Оптика
Оптична система JWST являє собою тридзеркальний анастигмат, який використовує опукле вторинне та третинне дзеркала для передачі зображень без оптичних аберацій у широкому полі.
Головне дзеркало телескопа ім. Джеймса Вебба складається з 18 шестикутних дзеркальних елементів діаметром 1,32 м зроблених із берилію, вкритого тонким шаром золота. Складене з частин дзеркало має діаметр 6,5 м, а його площа — 25,4 кв. м. Під час запуску дзеркало перебувало під обтічником ракети в згорнутому вигляді.
Вторинне дзеркало має діаметр 0,74 м. Воно розміщене на довгих штангах, які під час запуску були складені.
Для взаємного позиціювання дзеркальних елементів та надання їм належної форми телескоп має 132 невеликих двигуни (так звані актуатори). Кожен із 18 сегментів головного дзеркала керується 7 актуаторами: 6 уздовж країв для регулювання положення та один у центрі для регулювання радіуса кривини. Загалом головне дзеркало має 126 актуаторів, і ще 6 актуаторів для вторинного дзеркала, що дає в цілому 132. Приводи можуть позиціювати дзеркало з точністю до 10 нанометрів.
Третинне дзеркало закріплено нерухомо. Воно відбиває світло на кермове дзеркало (англ. steering mirror), яке може регулювати своє положення (для протидії вібрації) і спрямовує світло на наукові інструменти.
Головним субпідрядником у виконанні робіт з оптики стала Ball Aerospace & Technologies, яку направляв головний підрядник, Northrop Grumman Aerospace Systems, що уклав контракт із Центром космічних польотів імені Ґоддарда.

### Наукові інструменти
Інтегрований науково-інструментальний модуль (англ. Integrated Science Instrument Module, ISIM) складається з таких дослідницьких інструментів:
- Камера ближнього інфрачервоного діапазону (англ. Near-Infrared Camera, NIRCam).
- Спектрограф ближнього інфрачервоного діапазону (англ. Near-Infrared Spectrograph, NIRSpec).
- Прилад для роботи в середньому діапазоні інфрачервоного випромінювання (англ. Mid-Infrared Instrument, MIRI).
- Датчик точного наведення з пристроєм формування зображення в ближньому інфрачервоному діапазоні й безщілинним спектрографом (англ. Fine Guidance Sensor/Near InfraRed Imager and Slitless Spectrograph, FGS/NIRISS).

#### NIRCam
Камера ближнього інфрачервоного діапазону є основним блоком формування зображення «Вебба» і складається з масиву ртутно-кадмієво-телурових детекторів. Робочий діапазон приладу становить від 0,6 до 5 мкм. Його розробив Аризонський університет спільно з Центром передових технологій компанії Lockheed Martin.
До завдань приладу входять:
- виявлення світла від ранніх зір і галактик на стадії їх формування;
- вивчення зоряного населення у найближчих галактиках;
- вивчення молодих зір Чумацького Шляху та об'єктів поясу Койпера;
- визначення морфології та кольору галактик на великому червоному зсуві;
- визначення кривих блиску далеких наднових;
- створення карти темної матерії за допомогою гравітаційного лінзування.

Прилад оснащений коронографом, який дозволяє робити знімки слабких об'єктів поблизу яскравих джерел. За допомогою коронографа астрономи сподіваються визначити характеристики екзопланет, що обертаються навколо найближчих зір.

#### NIRSpec
Спектрограф ближнього інфрачервоного діапазону аналізуватиме спектр джерел, що дозволить отримувати інформацію як про фізичні властивості досліджуваних об'єктів (наприклад, температуру та масу), так і про їх хімічний склад. Інструмент здатний робити спектроскопію середньої роздільної здатності в діапазоні довжин хвиль 1—5 мкм і низької роздільної здатності з довжиною хвилі 0,6—5 мкм.
Багато об'єктів, які «Вебб» вивчатиме, випромінюють настільки мало світла, що телескопу для аналізу спектра необхідно збирати світло від них протягом сотень годин. Щоб вивчити тисячі галактик за 5 років роботи телескопа, спектрограф розроблено з можливістю одночасного спостереження 100 об'єктів на площі неба 3 × 3 мінути. Для цього вчені та інженери центру Годдарда розробили технологію мікрозатворів для керування світлом, що потрапляє в спектрограф.
Мікроелектромеханічна система називається «масив мікрозатворів» (англ. microshutter array). У комірках мікрозатворів спектрографа NIRSpec є кришки, які відкриваються і закриваються під дією магнітного поля. Кожен осередок розміром 100 на 200 мкм індивідуально керується і може бути відкритим або закритим, надаючи або, навпаки, блокуючи відповідну ділянку неба для спектрографа. Всього в пристрої 250 000 мікрозатворів.

#### MIRI
Прилад для роботи в середньому діапазоні інфрачервоного випромінювання (5—28 мкм) складається з камери з датчиком, що має роздільну здатність 1024 × 1024 пікселя, та спектрографа.
MIRI складається з трьох масивів арсен-кремнієвих детекторів. Чутливі детектори цього приладу дозволять побачити червоний зсув далеких галактик, формування молодих зір і слабко видимих комет, а також об'єкти в поясі Койпера. Модуль камери надає можливість знімання об'єктів у широкому діапазоні частот з великим полем зору, а модуль спектрографа забезпечує спектроскопію середньої роздільної здатності з меншим полем зору, що дає змогу отримувати докладні фізичні дані про віддалені об'єкти.
Номінальна робоча температура для MIRI — 7 К. Така температура не може бути досягнута використанням лише пасивної системи охолодження — сонцезахисного щита, який забезпечує температуру близько 40 К. Натомість, охолодження здійснюється в два етапи: установка попереднього охолодження на основі пульсаційної трубки (англ. Pulse Tube precooler) охолоджує прилад до 18 К, потім теплообмінник з адіабатичним дроселюванням внаслідок ефекту Джоуля — Томсона знижує температуру до 7 К.
Прилад розробила група під назвою MIRI Consortium, що складається з вчених та інженерів із країн Європи, команди співробітників Лабораторії реактивного руху у Каліфорнії та вчених із кількох інститутів США.

#### FGS/NIRISS
Датчики точного наведення (Fine Guidance Sensor/FGS) і пристрій формування зображення в ближньому інфрачервоному діапазоні та безщілинний спектрограф (Near InfraRed Imager and Slitless Spectrograph/NIRISS) будуть упаковані разом, але по суті це два різні пристрої. Обидва пристрої розроблені Канадським космічним агентством.
FGS застосовується для стабілізації променя зору телескопу під час спостережень. Вимірювання FGS застосовуються для як контролю загальної орієнтації космічного апарата, так і для керування тонким кермовим дзеркалом стабілізації зображення.

### Галерея
- Схема-проєкт телескопу
- Вид згори на три чверті
- Вид знизу (сонячна сторона)

## Підготовка до запуску
Збирання телескопа було завершено у 2016 році, того ж року розпочали тестування. У вересні 2017 року дату старту перенесли на весну 2019 року.
У березні 2018 року через пошкодження сонцезахисного екрана телескопа, який розірвався під час тестового розгортання, НАСА відклало запуск на травень 2020 року.
У липні 2018 року за рекомендаціями незалежної комісії запуск було перенесено на 31 березня 2021 року.
У березні 2020 року роботи з телескопом були призупинені через пандемію коронавірусної хвороби, що вилилось в чергове перенесення запуску. У червні 2020 року НАСА оголосила про запуск до кінця 2021 р. Після відновлення робіт над телескопом у липні 2020, дата запуску була призначена на 31 жовтня 2021 року.
Наприкінці травня 2021 року виникли проблеми з доставлянням вже готового телескопа на космодром, його монтажем на ракету та власне з ракетою-носієм Ariane 5 і дату старту знову відклали.
У вересні 2021 року запуск телескопа було призначено на 18 грудня 2021 року, а наприкінці листопада запуск перенесли на 22 грудня 2021 року.
14 грудня телескоп встановили на ракету-носій Ariane 5 і виявили проблеми обміну даними між телескопом та ракетою (частина даних під час передачі втрачалася). НАСА відклала старт до 25 грудня.

## Порівняння з іншими телескопами
На відміну від телескопа Габбла, який досліджує небо в ближньому ультрафіолетовому, видимому і ближньому інфрачервоному спектрах (0,1—1 мкм), телескоп Вебба здійснюватиме спостереження в нижчому частотному діапазоні: від довгохвильового видимого світла до середнього інфрачервоного (0,6—28,3 мкм), що дасть йому змогу спостерігати об'єкти з великим червоним зсувом, які занадто старі і дуже далекі для спостереження Габблом.
«Джеймс Вебб» матиме вдвічі меншу масу, ніж «Габбл», проте його головне дзеркало — 6,5-метровий вкритий золотом берилієвий рефлектор — має площу 25,4 кв. м, що більш як ушестеро перевищує площу дзеркала Габбла.
Очікувалося, що за чутливістю телескоп Вебба перевершить свого попередника — телескоп Габбла — в 100 разів. Телескоп Вебба настільки чутливий, що міг би помітити теплову сигнатуру джмеля на Місяці, спостерігаючи за ним із Землі.
| Назва                                                                        | Рік  | Довжина хвилі (мкм) | Апертура (м) | Охолодження                 |
| ---------------------------------------------------------------------------- | ---- | ------------------- | ------------ | --------------------------- |
| InfraRed Astronomical Satellite (IRAS)                                       | 1983 | 12—100              | 0,57         | Рідкий гелій                |
| Spacelab Infrared Telescope (IRT)                                            | 1985 | 1,7—118             | 0,15         | Рідкий гелій                |
| Інфрачервона космічна обсерваторія (ISO)                                     | 1995 | 2,5—240             | 0,60         | Рідкий гелій                |
| Space Telescope Imaging Spectrograph (STIS) телескопу Габбла                 | 1997 | 0,115—1,03          | 2,4          | Пасивне                     |
| Near Infrared Camera and Multi-Object Spectrometer (NICMOS) телескопу Габбла | 1997 | 0,8—2,4             | 2,4          | Нітроген, згодом кріокамера |
| Спітцер                                                                      | 2003 | 3—180               | 0,85         | Рідкий гелій                |
| Wide Field Camera 3 (WFC3) телескопу Габбла                                  | 2009 | 0,2—1,7             | 2,4          | Пасивне та термоелектричне  |
| Гершель                                                                      | 2009 | 55—672              | 3,5          | Рідкий гелій                |
| JWST                                                                         | 2021 | 0,6—28,5            | 6,5          | Пасивне і кріокамера (MIRI) |

## Розподіл спостережного часу
Спостереженнями на JWST керував науковий інститут космічного телескопа (англ. Space Telescope Science Institute, STScI). Час спостережень розподілявся за трьома програми:
- Спостереження гарантованого часу (англ. Guaranteed Time Observations, GTO). Призначені для розробників телескопа.
- Дослідження на розсуд директора (англ. Director's Discretionary Early Release Science, DD-ERS). Їх результати публікують негайно, для аналізу науковою спільнотою.
  - Наприкінці 2017 року директор обрав 13 пропозицій для першого циклу таких спостережень, що мали здійснюватися протягом п'яти місяців. На нього було виділено 500 годин часу. Спостереження мали показати можливості телескопа, щоб астрономи могли планувати подальші наукові програми. Учасниками програми стали 253 дослідники, які представляли 18 країн світу і 22 штати США[94].
- Загальних спостерігачів (англ. General Observers, GO). Програма надає можливість усім астрономам подати заявку на спостереження і займатиме основну частину часу. Пропозиції відбиратиме комітет із розподілу часу (англ. Time Allocation Committee, TAC) шляхом експертної оцінки, подібно до процесу розгляду пропозицій щодо використання космічного телескопа Габбла. Очікувалося, що попит на такі спостереження буде значно перевищувати доступний час.

Після старту НАСА виділяла чотири основні напрямки досліджень:
- Дослідження раннього Всесвіту: світло перших галактик, одразу після епохи космологічних Темних віків
- Вивчення еволюції галактик: Веббу будуть доступні тьмяніші й віддаленіші галактики для спостереження
- Еволюція зір: телескоп здатен заглянути всередину масивних газопилових хмар, які непрозорі для видимого світла.
- Спектроскопія екзопланет: Вебб може знайти такі маркери життя (або придатності до життя) як вода чи метан у спектрах екзопланет.

Спостереження телескопа за квазарами допоможе пролити світло на космологічну епоху реіонізації, адже при народженні галактик квазари, які є надмасивними чорними дірами в їхніх центрах, мали найбільший вплив на їхню еволюцію і були найяскравішими.
Крім того, були плани використати JWST для пошуку і дослідження малих тіл Сонячної системи, зокрема транснептунових об'єктів.

## Запуск і перебіг місії

### 2021
JWST виведено на орбіту 25 грудня 2021 року ракетою-носієм Ariane 5 з космодрому Куру. Ракету-носій надала Європейська космічна агенція. Після успішного запуску адміністратор НАСА Білл Нельсон назвав це «великим днем для планети Земля». Телескоп відділився від верхнього ступеня через 27 хвилин 7 секунд після запуску й розпочав 30-денну подорож до точки Лагранжа L2. Спеціальна сторінка на сайті НАСА дозволяла спостерігати в реальному часі стан телескопа на його шляху до точки призначення: час польоту, відстань від Землі, відстань до точки Лагранжа, швидкість руху, температуру й фазу розгортання. Після запуску Президент Франції Емманюель Макрон заявив, що запуск орбітального телескопа «Джеймс Вебб» має стати однією з ключових подій в історії освоєння космосу.
Після запуску телескоп вдало провів два коригування траєкторії (25 і 27 грудня), аби дістатися точки Лагранжа. У цих маневрах обсерваторія витратила менше палива, ніж планувалося. Економія палива означає, що телескоп може працювати довше, ніж 10 років, на які був розрахований спочатку.

### 2022
- 4 січня 2022 року «Джеймс Вебб» завершив розгортання однієї з основних своїх конструкцій — сонцезахисного щита[104][105].
- 5 січня 2022 року було розгорнуто вторинне дзеркало. 7 січня обсерваторія розгорнула одну з бічних панелей головного дзеркал, а 8 січня 2022 року — другу. Таким чином через 14 днів після запуску телескоп завершив усі етапи розгортання[106][107].
- 24 січня 2022 року, після фінального маневру, який тривав 297 секунд і змінив швидкість апарата всього на 1,6 м/с, телескоп Вебба вийшов на заплановану гало-орбіту навколо точки Лагранжа L2[108].
- 28 січня 2022 року, фахівці НАСА увімкнули вузькоспрямовану антену телескопа та визначили перший об'єкт спостережень: це зоря HD 84406, яка розташована у сузір'ї Великої ведмедиці. Її спостереження мали розпочати, коли камера ближнього інфрачервоного діапазону (NIRcam) охолоне до робочої температури −153 °C. Ці спостереження призначені для вирівнювання сегментів дзеркала телескопа, яке мало тривати до кінця квітня[109][110].
- 25 лютого 2022 року, НАСА повідомило, що юстування дзеркала зроблено десь на половину[111].
- 16 березня було досягнуто наступної ключової точки в процесі юстування: телескоп Вебба зробив найчіткішу інфрачервону фотографію з космосу. Якість цієї фотографії перевершила й так високі початкові очікування можливостей телескопа[112].
- 11 липня 2022 року — продемонстровано перше кольорове зображення високої роздільної здатності, зроблене за допомогою космічного телескопа. Воно є композицією окремих знімків на різних довжинах хвиль, загальною експозицією 12,5 год[113]. На зображенні показано масивне скупчення галактик SMACS 0723 віком 4,6 мільярда років, яке слугує гравітаційною лінзою для об'єктів, що розташовані за ним. Одна зі слабких світлових плям на тлі датується віком понад 13 мільярдів років. Це зображення найранішого Всесвіту зі зроблених коли-небудь до того[114].
- 12—15 грудня 2022 року, під час конференції наукового інституту космічного телескопа Джеймса Вебба (JWST), яка відбулася в м. Балтиморі (США)[115], міжнародна команда астрономів, за допомогою отриманих та проаналізованих спостережень космічного телескопа Джеймса Вебба, підтвердила виявлення та існування найдавніших та найвіддаленіших чотирьох галактик. Телескоп зафіксував світло, яке ці галактики випромінювали понад 13,4 мільярда років тому. Це означає, що вони утворилися менш ніж через 400 мільйонів років після Великого вибуху, коли вік Всесвіту становив лише 2 % від його нинішнього віку. Три з них стали найвіддаленішими від Землі галактиками, відомими на сьогодні[116].

### 2023
- В травні 2023 року, на симпозіумі «Планетні системи та походження життя в еру телескопа James Webb», який відбувся у Балтиморі (США) було повідомлено про те, що космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST) провів нові спостереження гейзерів Енцелада. Зафіксований ним 9 листопада 2022 року викид на Енцеладі виявився набагато більшим, що вдавалося побачити досі. Швидко замерзнувши, частинки льоду вилетіли на відстань, що в багато разів перевищує розміри супутника (діаметр якого трохи більше 500 кілометрів)[117].
- В червні 2023 року космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST) надіслав перші фотографії Сатурна. Апарат зробив їх на камеру Near-Infrared Camera (NIRCam) і відправив їх на Землю. Як було повідомлено, в даний час вчені продовжують їх обробку та вивчення. Під час обробки фахівці зведуть разом кілька зображень, щоб отримати деталізацію Сатурна, його кілець та зроблять фотографії кольоровими[118][119].
- В червні 2023 року, завдяки застосуванню космічного телескопу Джеймса Вебба (JWST), вчені вперше виявили нову сполуку вуглецю в космосі, відому як метиловий катіон. Метиловий катіон був виявлений у молодій зоряній системі d203-506, розташованій на відстані близько 1350 світлових років від Землі, у Туманності Оріона. Вчені підкреслюють, що сполуки вуглецю є основою для життя, яке нам відоме, саме тому це відкриття викликало захоплення серед науковців, оскільки воно може мати важливе значення для пояснення походження і розвитку життя на Землі та підтвердити можливість його розвитку в інших куточках Всесвіту[120][121].
- На початку липня 2023 року, як повідомило видання Space, космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST) виявив найвіддаленішу активну надмасивну чорну діру на сьогодні[122]. Галактика, в якій розташована давня чорна діра CEERS 1019, сформувалася досить рано в історії Всесвіту, всього через 570 мільйонів років після Великого вибуху. Активна надмасивна чорна діра в центрі CEERS 1019 незвичайна не лише своїм віком і відстанню, але й тим, що вона важить 9 мільйонів M☉, тобто в 9 мільйонів разів важча за Сонце[123].
- Влітку 2023 року, астрономи Університету Аризони в Тусоні за допомогою космічного телескопа Джеймса Вебба NASA, виявили ниткоподібну структуру з 10 галактик, яка існувала лише через 830 мільйонів років після Великого вибуху. Структура завдовжки 3 мільйони світлових років закріплена яскравим квазаром – галактикою з активною надмасивною чорною дірою в її ядрі. Команда вчених вважає, що нитка згодом перетвориться на величезне скупчення галактик, схоже на добре відоме скупчення у сузір’ї Волосся Вероніки (скупчення Кома)[124][125].
- В серпні 2023 року, співробітники Національного центру наукових досліджень, що базується в Тулузі (Франція), за допомогою космічного телескопу Джеймса Вебба здійснили революційне відкриття в протопланетному диску зірки d203-506 Великої туманності Оріона. А саме, було знайдено метиловий карбокатіон з хімічною формулою CH3+, який є молекулярним іоном та вважається основним будівельним блоком життя[126].
- 21 вересня 2023 року, NASA повідомило, що астрономи, які використовували дані телескопу Джеймса Вебба, виявили джерело вуглекислого газу на крижаній поверхні Європи. Дане відкриття має важливе значення для потенційної придатності до життя океану Європи[127][128].
- 22 вересня 2023 року, в дослідженні, опублікованому в The Astrophysical Journal, повідомлено, що телескоп JWST виявив понад 1000 галактик, таємничим чином схожих на наш Чумацький Шлях, які ховаються в ранньому Всесвіті. Двійники Чумацького Шляху у формі викривлених вінілів і тонких спіральних рукавів були знайдені JWST у минулому Всесвіту (понад 10 мільярдів років), тобто у період, коли вважалося, що насильницькі злиття галактик унеможливили існування великої кількості таких крихких галактик[129].
- 19 жовтня 2023 року, в дослідженні, опублікованому в науковому журналі Nature Astronomy, було повідомлено, що за допомогою телескопу JWST було визначено швидкість вітру в екваторіальному потоці на Юпітері, яка склала 515 км/год[130][131].

### 2024
- 12 серпня 2024 року групою вчених Чиказького університету на сторінках The Astrophysical Journal та arXiv було опубліковано результати дослідження, згідно якого нові вимірювання, зроблені за допомогою космічного телескопа Джеймса Вебба (JWST), свідчать про те, що локальний Всесвіт віддаляється від нас зі швидкістю близько 70 км (близько 43 миль) за секунду на мегапарсек. Це відкриття допоможе нарешті вирішити розбіжність між вимірюваннями прискорення розширення Всесвіту, яка не давала спокою вченим протягом більшої частини століття, тобто розв'язати проблему метричної невизначеності напруженості Габбла, яку іноді називають найбільшою кризою в космології[132][133].
- 9 грудня 2024 року, в журналі Nature було опубліковано результати дослідження, згідно якого, за допомогою космічного телескопу Джеймса Вебба (JWST), астрономи виявили величезну кількість раніше невідомих астероїдів у головному поясі між Марсом і Юпітером[134]. Деякі з нових, раніше невідомих астероїдів, прямують до Землі та можуть становити серйозну загрозу для нашої планети[135][136].

## Допомога кубсата-партнера MANTIS
Космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST або Webb) у далекосяжних пошуках екзопланет отримає певну допомогу від набагато меншого штучного супутника, оптимізованого для спостереження за активністю зірок. Згідно повідомлення NASA, на допомогу Джеймсу Веббу в 2026 році буде запущено кубсат, який називається — моніторинг активності найближчих зірок за допомогою ультрафіолетової візуалізації та спектроскопії, або MANTIS. Як сплановано, ці два космічні об'єкти доповнять один одного. Серед багатьох завдань JWST ретельно вивчає атмосферу кам’янистих планет, на яких може існувати життя, як-от нещодавнє дослідження екзопланети в системі TRAPPIST-1. Тим часом MANTIS буде розглядати активність зірок, наприклад їх спалахи. MANTIS дивитиметься в глиб космосу в ультрафіолетовому світлі, включаючи найенергетичніший набір довжин хвиль, знаний як екстремальний ультрафіолет. За даними Університету Колорадо в Боулдері, це буде перший дослідник неба в цьому діапазоні після того, як Extreme Ultraviolet Explorer припинив свою діяльність у 2001 році.

## Галерея
- Перші зображення космічного телескопа Джеймса Вебба — опубліковані 12 липня 2022 року
- Cosmic Cliffs of Carina Nebula (NGC 3324) (NIRCam)
- Carina Nebula (NGC 3324) (MIRI)
- Southern Ring Nebula (NGC 3132; Left: NIRCam; Right: MIRI)
- Webb's First Deep Field (SMACS 0723; Left: MIRI; Right: NIRCam)
- Stephan's Quintet (NIRCam/MIRI composite)
- Spectrum of WASP-96b

### Відео
- Джеймс Вебб. 29 діб на межі — thealphacentauri.net
- Джеймс Вебб: телескоп, що переверне астрономію! — thealphacentauri.net
- Джеймс Вебб. Запуск, розгортання та орбіта космічного телескопа. — Всесвіт UA [Архівовано 15 грудня 2021 у Wayback Machine.]
- Джеймс Вебб — телескоп, що зжер астрономію
- Космічний телескоп Джеймса Вебба. Конструкція телескопа та майбутня наука. — Всесвіт UA [Архівовано 15 грудня 2021 у Wayback Machine.]
- Неймовірна місія телескопу Вебба — Хмаринка Science [Архівовано 15 грудня 2021 у Wayback Machine.]
- Шокуюче відкриття космічного телескопа Джеймс Вебб

### Текстові
- Десять цікавих фактів про телескоп James Webb // The Universe. Space. Tech.. — 2021. — 13 грудня.
- Calla Cofield. Встановлено перші наукові цілі для космічного телескоп Джеймса Вебба = NASA's New James Webb Space Telescope Just Got Its 1st Science Targets : [пер. з англ.] / Іван Крячко // Український астрономічний портал. — 2017. — 17 листопада.
- Олег Фея. Наступник «Габбла» // Український тиждень. — 2022. — 6 січня.
- Alexandra Witze. Телескоп Вебба відправився в космос – нова ера астрономії почалась = Webb telescope blasts off successfully — launching a new era in astronomy : [пер. з англ.] / Даниїл Бодюл // Alpha Centauri. — 2022. — 4 січня.

- Elizabeth Howell, Daisy Dobrijevic (27 квітня 2023). James Webb Space Telescope (JWST) — A complete guide. space.com. Архів оригіналу за 24 січня 2022.
- JWST homepage at STScI [Архівовано 4 червня 2020 у Wayback Machine.]
- JWST homepage at ESA [Архівовано 23 травня 2011 у Wayback Machine.]
- Неофіційний сайт телескопа
- Два роки телескопу Вебба: екзопланети, ранні галактики та інші неймовірні відкриття - Журнал Куншт

title: Джеймс Вебб (телескоп)

wikitext:
{{Космічний телескоп
|зображення = [[Файл:JWST spacecraft model 2.png|300px]]
|опис = '''Космічний телескоп ім. Джеймса Вебба'''
|інші_назви =
|nssdc_id =
|організація = [[НАСА]]{{\}}[[Європейське космічне агентство|ЄКА]]{{\}}[[Канадське аерокосмічне агентство|КАА]]{{\}}[[Інститут досліджень космосу телескопами|ІДКТ]]<ref name="jwstPartners">{{cite web |url=https://www.jwst.nasa.gov/faq.html#partners |title=NASA JWST FAQ "Who are the partners in the Webb project?" |publisher=[[NASA]] |accessdate=18 листопада 2011 |archive-date=29 листопада 2011 |archive-url=https://web.archive.org/web/20111129213226/http://www.jwst.nasa.gov/faq.html#partners }}</ref>
|фірми_виготовники = [[Northrop Grumman]]
[[Ball Aerospace & Technologies]]
|дата_запуску     = 25 грудня 2021<ref name="universemagazine_zapusk-jwst-perenesenyj-na-24-grudnya"/>
|місце_запуску = [[Куру (космодром)|Куру]]
|засіб_запуску = [[Ariane 5]] ECA
|тривалість_місії  = 5-10 років
 |дата_виведення_з_орбіти =
|маса = 6 т
|тип_орбіти      = [[гало-орбіта]] навколо [[точки Лагранжа]] L2
системи Сонце—Земля
 |висота          =
 |період          = 6 міс.
 |швидкість       =
 |гравітаційне_прискорення =
 |розташування    =
|тип_телескопа =
 |довжина_хвилі = [[Інфрачервоне випромінювання|Інфрачервоне]], [[Видиме світло|Видимий спектр (частково)]]
|діаметр = ~ 6,5 м
|поле_зору =
|фокальна_відстань = 131,4 м
 | інструмент_1_назва = Mid-Infrared Instrument (MIRI)
 | інструмент_1_характеристики = 5 — 27 мкм (до 29 мкм)
 | інструмент_2_назва = Інфрачервоний Спектрограф (ближнього діапазону)(NIRSpec)
 | інструмент_2_характеристики = 0,6 — 5 мкм
 до 100 об'єктів рівночасно
 | інструмент_3_назва = Інфрачервона камера (ближнього діапазону) (NIRCam)
 | інструмент_3_характеристики = 0,6 — 5 мкм
 | інструмент_4_назва = Fine Guidance Sensor (FGS)
 | інструмент_4_характеристики = 1,6 — 4,9 мкм
 | інструмент_5_назва =
 | інструмент_5_характеристики =
 | інструмент_6_назва =
 | інструмент_6_характеристики =
|статистика =
|вебсторінка = {{url|1=https://www.jwst.nasa.gov/|2=jwst.nasa.gov}}
{{url|1=https://sci.esa.int/jwst/|2=sci.esa.int/jwst}}
{{url|1=https://www.asc-csa.gc.ca/eng/satellites/jwst/|2=asc-csa.gc.ca}}
{{url|1=https://jwst.stsci.edu/}}
}}
'''Космічний телескоп ім. Джеймса Вебба''' ({{lang-en|James Webb Space Telescope}}, '''JWST''') — [[Сполучені Штати Америки|американський]] [[Орбіта Землі|орбітальний]] [[Інфрачервона астрономія|інфрачервоний]] [[обсерваторія|космічний телескоп]]. Призначений для широкого спектра спостережень в [[Астрономія|астрономії]] і [[Космологія|космології]], зокрема, спостереження найвіддаленіших об'єктів і подій у [[Всесвіт]]і, як-от [[Утворення та еволюція галактик|утворення перших галактик]].

Проєкт здійснюється шляхом міжнародної співпраці 17 країн, на чолі з НАСА, зі значним внеском [[Європейське космічне агентство|Європейського]] та [[Канадське космічне агентство|Канадського]] космічних агентств. Розробкою керував [[Центр космічних польотів імені Ґоддарда]], головний підрядник — [[Northrop Grumman]]<ref>{{cite web|url=http://www.northropgrumman.com/Capabilities/JWST/Pages/default.aspx|title=James Webb Space Telescope|publisher=Northrop Grumman|date=2017|access-date=31 січня 2017|archive-date=10 лютого 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170210045906/http://www.northropgrumman.com/Capabilities/JWST/Pages/default.aspx}}</ref>. Початкова назва — «Космічний телескоп нового покоління» ({{lang-en|Next-generation space telescope — NGST}}). [[2002]] року названо на честь другого керівника НАСА [[Джеймс Вебб|Джеймса Вебба]] (1902—1992), що керував агенцією в 1961—1968 рр.

На кінець 2021 року витрати на створення телескопа складали понад 9,7 млрд [[долар США|доларів США ($)]], а з урахуванням подальших витрат ($861 млн на п'ятирічну експлуатацію) загальна вартість проєкту перевищила $10 млрд<ref>{{cite web |url=https://www.planetary.org/articles/cost-of-the-jwst |title=How much does the James Webb Space Telescope cost? |work=planetary.org |author=Casey Dreier |date=Oct 25, 202 |accessdate=8 грудня 2021 |archive-date=8 грудня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211208091717/https://www.planetary.org/articles/cost-of-the-jwst }}1</ref>.

Телескоп успішно запущено [[25 грудня]] [[2021]] року, о 12:20 [[Всесвітній координований час|UTC]], ракетою-носієм [[Ariane 5|Аріан-5]]<ref>{{cite news |title=NASA запустило в космос найдорожчий в історії телескоп |url=https://suspilne.media/192750-nasa-zapustilo-v-kosmos-najdorozcij-v-istorii-teleskop/ |accessdate=25 грудня 2021 |work=Суспільне |date=25.12.2021 |archive-date=25 грудня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211225142148/https://suspilne.media/192750-nasa-zapustilo-v-kosmos-najdorozcij-v-istorii-teleskop/ }}</ref>. Він прибув до [[точки Лагранжа]] Сонце — Земля L2 у січні 2022 року. [[Webb’s First Deep Field|Перше зображення від JWST]] було опубліковано на прес-конференції 11 липня 2022 р<ref>{{Cite web|title=President Biden Reveals First Image from NASA’s Webb Telescope|url=http://www.nasa.gov/press-release/president-biden-reveals-first-image-from-nasa-s-webb-telescope|website=NASA|date=2022-07-11|accessdate=2022-07-29|first=Sean|last=Potter}}</ref>. Уже в перші тижні своєї роботи JWST вдалося зробити відкриття, можливо, найвіддаленішого астрономічного об'єкта за історію спостережень — галактики [[GLASS-z13]]<ref name="focusgz13">{{Cite web|url=https://focus.ua/uk/technologies/524400-kosmicheskiy-teleskop-uebba-obnaruzhil-novuyu-samuyu-dalekuyu-i-samuyu-staruyu-galaktiku-vo-vselennoy|назва=Космічний телескоп Вебба виявив нову найдальшу і найстарішу галактику у Всесвіті|видавець=[[Фокус (журнал, Україна)|Фокус]]|дата=4 серпня 2022|мертвий-url=no|дата-доступу=20 лютого 2023}}</ref>.

Цей телескоп є наступником [[Габбл (телескоп)|телескопа Габбла]], як [[Великі стратегічні наукові місії|головної місії]] НАСА в [[Астрофізика|астрофізиці]]. На момент запуску телескоп Вебба був найбільшим, найдорожчим та найчутливішим оптичним та інфрачервоним космічним телескопом в історії людства, та одним із найважливіших проєктів в астрономії у XXI столітті.

== Історія ==

=== Передісторія ===
Ранні роботи з розробки наступника телескопа Габбла між 1989 і 1994 роками привели до концепції телескопа ''Hi-Z''<ref>{{cite web|url=http://optics.nasa.gov/concept/hi-z.html|publisher=NASA Space Optics Manufacturing Technology Center|title=Advanced Concepts Studies – The 4 m Aperture "Hi-Z" Telescope|url-status=dead|archive-url=https://web.archive.org/web/20111015142938/http://optics.nasa.gov/concept/hi-z.html|archive-date=15 жовтня 2011}} {{PD-notice}}</ref>, 4-метрового інфрачервоного телескопа, який працював би на орбіті в три [[Астрономічна одиниця|астрономічні одиниці]]. Ця далека орбіта була б вигідна через менший світловий шум від [[Зодіакальне світло|зодіакального пилу]]<ref name="stsci1994">{{cite web |url=http://www.stsci.edu/jwst/overview/history/1994|archive-url=https://wayback.archive-it.org/all/20140203162406/http://www.stsci.edu/jwst/overview/history/1994|url-status=dead|archive-date=3 лютого 2014 |title=STSCI JWST History 1994|access-date=29 грудня 2018}}</ref>. Інші ранні плани передбачали місію телескопа-попередника ініціативи НАСА NEXUS (''Nexus for Exoplanet System Science'')<ref>{{cite book|url=http://strategic.mit.edu/docs/3_13_SPIE-4849-39.pdf|title=Highly Innovative Space Telescope Concepts|volume=4849|page=294|first1=Olivier L.|last1=de Weck|first2=David W.|last2=Miller|first3=Gary E.|last3=Mosier|editor1-first=Howard A.|editor1-last=MacEwen|date=2002|doi=10.1117/12.460079|series=Highly Innovative Space Telescope Concepts|chapter=Multidisciplinary analysis of the NEXUS precursor space telescope|bibcode=2002SPIE.4849..294D|accessdate=24 грудня 2021|archive-date=23 вересня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170923001351/http://strategic.mit.edu/docs/3_13_SPIE-4849-39.pdf| issn=0277-786X}}</ref>.

Виправлення невтішних характеристик космічного телескопа Габбл (HST) у перші роки його роботи зіграло значну роль у народженні JWST. 1993 року НАСА підготувало місію Space Shuttle, яка мала замінити камеру HST і модернізувати його спектрограф, щоб компенсувати [[Сферична аберація|сферичну аберацію]] в його основному дзеркалі. Хоча астрономічна спільнота з нетерпінням чекала цієї місії, НАСА попереджало, що така унікальна місія досить ризикована і що її успішне завершення жодним чином не гарантується. Тож [[Асоціація університетів для досліджень в астрономії]] (''AURA''), яка керує [[Інститут досліджень космічним телескопом|Інститутом досліджень космічним телескопом]] (''STSI''), сформувала комітет із провідних американських астрономів для оцінки ефективності ремонтної місії та вивчення ідей для майбутніх космічних телескопів, які знадобляться, якщо ремонтна місія не буде виконана. Підбадьорений успіхом HST та визнаючи інноваційну роботу в Європі для майбутніх місій<ref>{{Cite journal|last1=Thronson|first1=H.A.|last2=Hawarden|first2=T.|last3=Davies|first3=J.K.|last4=Lee|first4=T.J.|last5=Mountain|first5=C.M.|last6=Longair|first6=M.|date=January 1991|title=The Edison infrared space observatory and the universe at high redshifts|url=http://dx.doi.org/10.1016/0273-1177(91)90514-k|journal=Advances in Space Research|volume=11|issue=2|pages=341–344|doi=10.1016/0273-1177(91)90514-k |bibcode=1991AdSpR..11b.341T|issn=0273-1177}}</ref><ref>{{Cite journal|last1=Thronson, Jr.|first1=Harley A.|last2=Hawarden|first2=Timothy G.|last3=Bradshaw|first3=Tom W.|last4=Orlowska|first4=Anna H. |last5=Penny|first5=Alan J.|last6=Turner|first6=R. F.|last7=Rapp|first7=Donald|editor1-first=Pierre Y|editor1-last=Bely|editor2-first=James B|editor2-last=Breckinridge|date=1993-11-01|title=Edison radiatively cooled infrared space observatory|url=http://dx.doi.org/10.1117/12.158751|journal=SPIE Proceedings|series=Space Astronomical Telescopes and Instruments II|volume=1945|pages=92–99|publisher=SPIE |doi=10.1117/12.158751}}</ref>, цей комітет, що отримав назву HST & Beyond, запропонував концепцію більшого та набагато холоднішого, чутливого до інфрачервоного випромінювання телескопа, який міг би досягти космологічного часу народження перших галактик. Ця високопріоритетна наукова мета була поза межами можливостей HST, оскільки, як теплий телескоп, він був засліплений інфрачервоним випромінюванням від власної оптичної системи. На додаток до рекомендацій щодо продовження місії HST до 2005 року та розробки технологій для пошуку планет навколо інших зір, НАСА прийняло головну рекомендацію HST & Beyond<ref>{{cite web |url=https://www.stsci.edu/files/live/sites/www/files/home/hst/documentation/_documents/HSTandBeyond.pdf|title=Exploration and the Search for Origins: A Vision for Ultraviolet-Optical-Infrared Space Astronomy |type=REPORT OF THE "HST & BEYOND" COMMITTEE |year= 1996 |author=A. Dressler et al. |publisher=[[AURA]]}}</ref> щодо великого холодного космічного телескопа (охолодженого до сотень градусів нижче 0 °C) і розпочало процес планування майбутнього JWST.

Починаючи з 1960-х років на початку кожного десятиліття національні академії організували спільноту астрономів США, для творчої візії про астрономічні інструменти та дослідження на наступне десятиліття, а також досягнення консенсусу щодо цілей і пріоритетів. Бувши вірним прихильником «Декадних (десятирічних) опитувань астрономії та астрофізики» ({{lang-en|Astronomy and Astrophysics Decadal Survey}}), які ще з 1960-х доносили думку астрономічної спільноти щодо перспектив розвитку астрономії до агентства, НАСА також досягло надзвичайного успіху в розробці програм та інструментів для виконання рекомендацій опитування. Таким чином, підтримуючи майбутній телескоп із середини 1990-х років, астрономічна спільнота надала йому високого пріоритету в десятирічному опитувані 2000 року. Підготовка опитування включала подальший розвиток наукової програми, яка стала відомою як «Космічний телескоп наступного покоління» ({{lang-en|Next Generation Space Telescope}}, NGST)<ref>{{Публікація |книга|назва=The Next Generation Space Telescope. Visiting a time when galaxies were young |відповідальний= Edited by H. S. Stockman |видання=Space Telescope Science Institute, The Association of Universities for Research in Astronomy| place=Baltimore,  Washington |pages=XIX + 163|month=06 |year=1997 |bibcode= 1997ngst.book.....S}}</ref>, а також досягнення відповідних технологій НАСА. У міру розвитку концепції NGST було посилено важливість місії для вивчення народження галактик у молодому Всесвіті та пошуку планет навколо інших зір. Як і очікувалось, NGST отримав найвищий рейтинг у десятирічному огляді астрономії та астрофізики 2000 року<ref name="nap.edu/catalog/9839">{{cite book|last1=Astronomy and Astrophysics Survey Committee|url=https://www.nap.edu/catalog/9839|title=Astronomy and Astrophysics in the New Millennium|last2=Board on Physics and Astronomy|last3=Space Studies Board|last4=Commission on Physical Sciences, Mathematics, and Applications|last5=National Research Council|date=2001-01-16|publisher=National Academies Press|isbn=978-0-309-07031-7|location=Washington, D.C.|doi=10.17226/9839}}</ref>, що дозволило продовжити проєкт із повним схваленням консенсусу спільноти.

=== Проєктування ===
Проєктування телескопа розпочалась 1996 року з бюджетом 500 млн дол., а запуск спочатку планувався на 2007 рік. Проєкт кілька разів відкладали, а видатки зростали.

У 2002 році, після розробки дизайну, телескоп перейменували на честь другого адміністратора НАСА (1961—1968) Джеймса Е. Вебба (1906—1992). Вебб очолював агентство під час [[Аполлон (космічна програма)|програми Аполлон]] і заснував наукові дослідження як основну діяльність НАСА<ref name="nap.edu/catalog/9839"/>. JWST — це проєкт НАСА у міжнародній співпраці [[Європейське космічне агентство|Європейського космічного агентства]] (ESA) та [[Канадське аерокосмічне агентство|Канадського аерокосмічного агентства]] (CSA).
[[Файл:JWST people.jpg|міні||330пкс|На тлі [[макет]]а «Джеймса Вебба» в повну величину стоять кількасот робітників [[Центр космічних польотів імені Ґоддарда|Центру космічних польотів імені Ґоддарда]], що його створювали ([[2005]] рік)]]
2005 року проєкт переробили. Початкові оцінки вартості межах 500 млн — 1 млрд $ були ненадійними і пізніше спонукали робити детальніші розрахунки перед десятирічними оглядами.

Для [[НАСА]] проєкт став однією з «[[Великі стратегічні наукові місії|великих стратегічних місій]]» відділу астрофізики ({{lang-en|Astrophysics Science Division}}), де «великими» зазвичай називають проєкти вартістю понад 1 млрд $<ref name="lssm">{{cite book |last1=National Academies of Sciences |first1=Engineering, and Medicine. Committee on Large Strategic NASA Science Missions: Science Value and Role in a Balanced Portfolio |title=Powering science : NASA's large strategic science missions |location=Washington, DC |isbn=978-0-309-46383-6}}</ref>.

У січні 2007 року дев'ять із десяти ключових технологій проєкту успішно пройшли технологічну експертизу без захисту ({{lang-en|Technology Non-Advocate Review}}, T-NAR)<ref>{{cite web|url=http://www.stsci.edu/jwst/news/2007/jwst-passes-tnar|archive-url=https://archive.today/20120805232222/http://www.stsci.edu/jwst/news/2007/jwst-passes-tnar|url-status=dead|archive-date=5 серпня 2012|title=JWST Passes TNAR|publisher=STScI|access-date=5 липня 2008}}</ref>. Ці технології були визнані достатньо зрілими, щоб зняти значні ризики в проєкті. У квітні 2007 року було розроблено технологію останнього елемента, що залишався — кріоохолоджувача MIRI. Ця технологічна експертиза стала початковим кроком у процесі, який зрештою перевів проєкт на етап детального проєктування (фаза C). До травня 2007 р. витрати все ще були на плановому рівні<ref>{{cite web|url=http://www.space.com/businesstechnology/070523_techwed_jwst_dock.html|title=NASA Adds Docking Capability For Next Space Observatory|first=Brian|last=Berger|date=23 травня 2007|publisher=SPACE.com|access-date=5 липня 2008|archive-date=30 червня 2008|archive-url=https://web.archive.org/web/20080630180805/http://www.space.com/businesstechnology/070523_techwed_jwst_dock.html}}</ref>. У березні 2008 року проєкт успішно завершив попередню експертизу конструкції ({{lang-en|Preliminary Design Review}}, PDR).

{| class="wikitable" style="float:right; margin-left:0.5em; font-size:0.9em;"
|+ Історія зміни прогнозованої дати запуску та повного бюджету
|-
! Рік
! Планована дата
запуску
! Повний бюджет
(мільярдів доларів США)
|-
| 1997 || 2007<ref name="ngst1">{{cite news|url=http://findarticles.com/p/articles/mi_m1571/is_n39_v13/ai_19964936/|title=Next Generation Space Telescope will peer back to the beginning of time and space|publisher=CBS|first=Phil|last=Berardelli|date=27 жовтня 1997|accessdate=29 грудня 2021|archive-date=19 жовтня 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20151019041008/http://findarticles.com/p/articles/mi_m1571/is_n39_v13/ai_19964936/}}</ref> || 0,5<ref name="ngst1"/>
|-
| 1998 || 2007<ref>{{cite web|last1=Lilly|first1=Simon|url=http://www.casca.ca/lrp/vol2/ngst/hstng.html|title=The Next Generation Space Telescope (NGST)|publisher=University of Toronto|date=27 листопада 1998|accessdate=30 грудня 2021|archive-date=25 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211225224535/https://www.casca.ca/lrp/vol2/ngst/hstng.html}}</ref> || 1<ref name="nature06"/>
|-
| 1999 || 2007—2008<ref>{{cite journal|url=http://www.adass.org/adass/proceedings/adass98/offenbergjd/|title=Cosmic Ray Rejection with NGST|journal=Astronomical Data Analysis Software and Systems Viii|volume=172|page=141|bibcode=1999ASPC..172..141O|last1=Offenberg|first1=Joel D|last2=Sengupta|first2=Ratnabali|last3=Fixsen|first3=Dale J.|last4=Stockman|first4=Peter|last5=Nieto-Santisteban|first5=Maria|last6=Stallcup|first6=Scott|last7=Hanisch|first7=Robert|last8=Mather|first8=John C.|year=1999|accessdate=30 грудня 2021|archive-date=25 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211225224512/https://www.adass.org/adass/proceedings/adass98/offenbergjd/}}</ref> || 1<ref name="nature06"/>
|-
| 2000 || 2009<ref name="miri">{{cite web|url=http://www.astron.nl/miri-ngst/old/public/science/phase-a/text.htm|title=MIRI spectrometer for NGST|url-status=dead| archive-url=https://web.archive.org/web/20110927053021/http://www.astron.nl/miri-ngst/old/public/science/phase-a/text.htm|archive-date=27 вересня 2011}}</ref> || 1,8<ref name="nature06"/>
|-
| 2002 || 2010<ref>{{cite web|url=http://www.spaceref.com/news/viewsr.html?pid=5319|title=NGST Weekly Missive|date=25 квітня 2002|accessdate=2021-12-30|archive-date=2022-07-15|archive-url=https://web.archive.org/web/20220715144440/https://spaceref.com/status-report/ngst-weekly-missive-25-apr-2002/}}</ref> || 2,5<ref name="nature06"/>
|-
| 2003 || 2011<ref>{{cite web|url=http://www.nasa.gov/home/hqnews/2003/nov/HQ_c03pp_telescope_mod.html|title=NASA Modifies James Webb Space Telescope Contract|date=12 листопада 2003|accessdate=30 грудня 2021|archive-date=25 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211225224505/https://www.nasa.gov/home/hqnews/2003/nov/HQ_c03pp_telescope_mod.html}} {{PD-notice}}</ref> || 2,5<ref name="nature06">{{cite journal|title=US astronomy: Is the next big thing too big?|first=Tony|last=Reichhardt|date=March 2006|journal=Nature|volume=440|issue=7081|doi=10.1038/440140a|pmid=16525437
|pages=140–143|bibcode=2006Natur.440..140R}}</ref>
|-
| 2005 || 2013 || 3<ref>{{cite web|url=http://www.spacepolitics.com/2005/05/21/problems-for-jwst/|title=Problems for JWST|date=21 травня 2005|accessdate=30 грудня 2021|archive-date=25 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211225224620/http://www.spacepolitics.com/2005/05/21/problems-for-jwst/}}</ref>
|-
| 2006 || 2014 || 4,5<ref>{{cite journal|title=Refocusing NASA's vision|url=https://archive.org/details/sim_nature-uk_2006-03-09_440_7081/page/127|journal=Nature|date=9 березня 2006|volume=440|issue=7081|doi=10.1038/440127a|pmid=16525425|page=127|bibcode=2006Natur.440..127.}}</ref>
|-
|colspan=3 style="text-align: center"|2008: Preliminary Design Review
|-
| 2008 || 2014 || 5.1<ref name="cowen">{{cite web|url=http://news.sciencemag.org/scienceinsider/2011/08/webb-telescope-delayed-costs.html?ref=hp|first=Ron|last=Cowen|title=Webb Telescope Delayed, Costs Rise to $8 Billion|date=25 серпня 2011|publisher=ScienceInsider|url-status=dead|archive-url=https://web.archive.org/web/20120114105805/http://news.sciencemag.org/scienceinsider/2011/08/webb-telescope-delayed-costs.html?ref=hp|archive-date=14 січня 2012}}</ref>
|-
|colspan=3 style="text-align: center"|2010: Critical Design Review
|-
| 2010 || 2015 to 2016 || 6,5<ref name="499224main_JWST-ICRP_Report-FINAL">{{cite web|url=http://www.nasa.gov/pdf/499224main_JWST-ICRP_Report-FINAL.pdf|title=Independent Comprehensive Review Panel, Final Report|date=29 жовтня 2010|accessdate=30 грудня 2021|archive-date=17 листопада 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211117185346/https://www.nasa.gov/pdf/499224main_JWST-ICRP_Report-FINAL.pdf}}</ref>
|-
| 2011 || 2018 || 8,7<ref name="price">{{cite news|url=https://www.bbc.co.uk/news/science-environment-14625362|first=Jonathan|last=Amos|title=JWST price tag now put at over $8 bn|publisher=BBC|date=22 серпня 2011|accessdate=30 грудня 2021|archive-date=25 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211225224448/https://www.bbc.co.uk/news/science-environment-14625362}}</ref>
|-
| 2013 || 2018 || 8,8<ref name="sciam15">{{cite web|url=https://www.scientificamerican.com/article/nasa-assures-skeptical-congress-that-the-james-webb-telescope-is-on-track/|title=NASA Assures Skeptical Congress That the James Webb Telescope Is on Track|publisher=Scientific American|author=Moskowitz, Clara|date=30 березня 2015|access-date=29 січня 2017|archive-date=2 лютого 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170202070132/https://www.scientificamerican.com/article/nasa-assures-skeptical-congress-that-the-james-webb-telescope-is-on-track/}}</ref>
|-
| 2017 || 2019<ref name="launch 2019">{{cite web|url=https://www.nasa.gov/feature/nasa-s-james-webb-space-telescope-to-be-launched-spring-2019|title=NASA's James Webb Space Telescope to be Launched Spring 2019|publisher=NASA|date=28 вересня 2017|accessdate=10 лютого 2018|archive-date=7 лютого 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180207135912/https://www.nasa.gov/feature/nasa-s-james-webb-space-telescope-to-be-launched-spring-2019/}} {{PD-notice}}</ref> || 8,8
|-
| 2018 || 2020<ref name=":0">{{cite news|url=https://www.space.com/40102-james-webb-space-telescope-launch-delay-2020.html|title=NASA Delays Launch of James Webb Space Telescope to 2020|publisher=Space.com|access-date=27 березня 2018|archive-date=28 квітня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220428191901/https://www.space.com/40102-james-webb-space-telescope-launch-delay-2020.html}}</ref> || ≥8,8
|-
| 2019 || Березень 2021<ref>{{cite web|url=https://www.nasa.gov/press-release/nasa-completes-webb-telescope-review-commits-to-launch-in-early-2021|title=NASA Completes Webb Telescope Review, Commits to Launch in Early 2021|publisher=NASA|website=nasa.gov|date=27 червня 2018|access-date=28 червня 2018|archive-date=14 березня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200314025315/https://www.nasa.gov/press-release/nasa-completes-webb-telescope-review-commits-to-launch-in-early-2021}} {{PD-notice}}</ref> || 9,66
|-
| 2021 || Грудень 2021<ref>{{cite web|url=https://spaceflightnow.com/2021/12/14/nasa-delays-launch-of-webb-telescope-to-no-earlier-than-dec-24/|title=NASA delays launch of Webb telescope to no earlier than Dec. 24|date=14 грудня 2021|access-date=14 грудня 2021|archive-date=15 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211215014428/https://spaceflightnow.com/2021/12/14/nasa-delays-launch-of-webb-telescope-to-no-earlier-than-dec-24/}} {{PD-notice}}</ref> || 9,70
|-
|}

2009 року НАСА почало прохати більше коштів. Незалежне оцінювання ({{lang|en|Independent Comprehensive Review Panel}}, ICRP) у звіті за жовтень 2010 показало, що бюджет, прийнятий у 2008 році, був недосконалим і не враховував деякі передбачувані видатки. Звіт також стверджував, що збільшення кошторису й затримки були спричинені бюджетом і керівництвом, а не інженерними проблемами. Як наслідок, для керування бюджетом проєкту створили нову структуру, окрему від відділу астрофізики. Нові видатки привернули політичну й громадську увагу, мали вплив на усі астрофізичні проєкти та {{не перекладено|Директорат наукових місій NASA|Директорат наукових місій NASA|en|Science Mission Directorate}} в цілому. НАСА винесло з цього кілька уроків, зокрема усвідомлювати залежність від незавершених розробок, ефективніше оцінювати вимоги і мати бюджетні резерви<ref name="lssm"/>.

У квітні 2010 року телескоп пройшов критичну експертизу конструкції ({{lang-en|Mission Critical Design Review}}, MCDR). Проходження MCDR означало, що обсерваторія в цілому відповідатиме всім науковим та інженерним вимогам для здійснення своєї місії й дало «зелене світло» для її будівництва<ref>{{cite web|url=http://www.nasa.gov/home/hqnews/2010/apr/HQ_10-099_Webb_Telescope_Milestone.html|title=NASA's Webb Telescope Passes Key Mission Design Review Milestone|publisher=NASA|access-date=2 травня 2010|archive-date=1 травня 2010|archive-url=https://web.archive.org/web/20100501144204/http://www.nasa.gov/home/hqnews/2010/apr/HQ_10-099_Webb_Telescope_Milestone.html}} {{PD-notice}}</ref>. Після MCDR було скориговано розклад запуску, він передбачався в 2018 році<ref>{{cite web |url=https://www.scientificamerican.com/article/nasa-troubled-8-billion-hubble-successor-is-back-on-track-slide-show/ |title=NASA's Troubled $8-Billion Hubble Successor Is Back on Track |work=Scientific American |author=Clara Moskowitz |date=5 лютого 2014 |accessdate=2022-02-14 |archive-date=13 лютого 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220213200954/https://www.scientificamerican.com/article/nasa-troubled-8-billion-hubble-successor-is-back-on-track-slide-show/ }}</ref>.

=== Будівництво ===
До 2011 року проєкт JWST перебував на завершальній стадії проєктування та виготовлення (фаза C). Як і будь-яка складна конструкція, яку неможливо змінити після запуску, були детальні огляди кожної частини проєкту, будівництва та передбачуваної експлуатації. Проєкт запровадив нові технологічні кордони, він пройшов перевірку дизайну. Датою запуску було оголошено [[2018]] рік<ref name="ff">{{cite web|url=http://www.jwst.nasa.gov/facts.html|title=The James Webb Space Telescope: Fast Facts|archiveurl=https://web.archive.org/web/20120304002537/http://www.jwst.nasa.gov/facts.html|archivedate=2012-03-04|deadurl=yes|accessdate=2012-02-22}}{{ref-en}}</ref>.

[[25 листопада]] [[2015]] року на телескоп встановили першу частину дзеркала та деяке інше обладнання<ref>{{Cite web|title = NASA’s Webb Space Telescope Receives First Mirror Installation|url = http://www.nasa.gov/press-release/nasa-s-webb-space-telescope-receives-first-mirror-installation|website = NASA|accessdate = 2015-11-27|first = Sarah|last = Ramsey|archive-date = 27 листопада 2015|archive-url = https://web.archive.org/web/20151127234813/http://www.nasa.gov/press-release/nasa-s-webb-space-telescope-receives-first-mirror-installation/}}</ref>. У лютому 2016 року головне дзеркало було повністю готове. Його збирання відбувалося в [[Центр космічних польотів імені Ґоддарда|Центрі космічних польотів імені Ґоддарда]]<ref>{{cite web|title=NASA's James Webb Space Telescope Primary Mirror Fully Assembled|url=http://www.nasa.gov/press-release/nasas-james-webb-space-telescope-primary-mirror-fully-assembled|publisher=NASA|accessdate=8 лютого 2016|date=4 лютого 2016|archive-date=7 лютого 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20160207053644/http://www.nasa.gov/press-release/nasas-james-webb-space-telescope-primary-mirror-fully-assembled/}}</ref>.

== Місія та цілі ==
JWST орієнтований на астрономію ближньо-[[Інфрачервона астрономія|інфрачервону астрономію]], але він також може спостерігати оранжеве та червоне видиме світло, а також середню інфрачервону область, залежно від інструменту. Акцент на дослідженні близького і середнього інфрачервоного випромінювання зроблено з трьох основних причин:
* видиме випромінювання далеких об'єктів із великим [[червоний зсув|червоним зсувом]] зміщується в інфрачервоний діапазон. За допомогою телескопу Вебба вчені сподівалися побачити об'єкти, що почали випромінювати лише через 200 млн років після [[Великий вибух|Великого вибуху]]<ref name="johnmatter"/>;
* холодні об'єкти, такі як [[Залишковий диск|уламкові диски]] та планети, випромінюють найсильніше в інфрачервоному діапазоні;
* цю смугу важко вивчати з Землі чи за допомогою наявних космічних телескопів, таких як Габбл.

[[Файл:Atmospheric electromagnetic opacity.svg|thumb|upright=1.0|праворуч|Приблизна схема [[Коефіцієнт пропускання|прозорих діапазонів]] електромагнітного випромінювання атмосфери Землі, включаючи [[Світло|видиме світло]].]]
Наземні телескопи мають спостерігати крізь [[Атмосфера Землі|атмосферу Землі]], яка є непрозорою в багатьох інфрачервоних діапазонах (див. малюнок атмосферного поглинання). Атмосфера містить багато хімічних сполук, таких як [[вода]], [[вуглекислий газ]] і [[метан]], що значно ускладнює аналіз навіть у тих діапазонах, де вона майже прозора, адже вони поглинають електромагнітне випромінювання в окремих лініях спектра. Наявні космічні телескопи, такі як Габбл, не могли вивчати цей діапазон, оскільки їх дзеркала недостатньо охолоджені (дзеркало Габбла підтримується при температурі близько 15 °C (288 K)), тому сам телескоп сильно випромінює в інфрачервоному діапазоні<ref name="ipac.caltech.edu">{{cite web |url=http://www.ipac.caltech.edu/outreach/Edu/orbit.html|title=Infrared astronomy from earth orbit|publisher=Infrared Processing and Analysis Center, NASA Spitzer Science Center, California Institute of Technology|date=2017|url-status=dead|archive-url=https://web.archive.org/web/20161221020839/http://www.ipac.caltech.edu/outreach/Edu/orbit.html|archive-date=21 грудня 2016}} {{PD-notice}}</ref>.

[[Файл:Lagrange very massive.svg|міні|праворуч|200пкс|Схема п'яти лагранжевих точок у системі [[Сонце]] — [[Земля]]. JWST буде розміщений поблизу [[Точки Лагранжа|точки Лагранжа L2]]. ]]
JWST працює на орбіті навколо [[точки Лагранжа|точка Лагранжа]] L2 системи Сонце—Земля, на відстані {{nobr|приблизно 1 500 000 км}} від Землі (вчетверо далі Місяця). Така відстань практично унеможливлює ремонт або оновлення обладнання JWST після запуску, принаймні з тими космічними кораблями, що були недоступні на етапі проєктування та виготовлення телескопа. Утім, конструктори все ж вирішили обладнати телескоп стикувальним кільцем із розрахунком на можливі відвідини перспективними космічними кораблями{{sfn|Десять цікавих фактів про телескоп James Webb|2021|}}<ref>{{cite web |url=https://www.space.com/3833-nasa-adds-docking-capability-space-observatory.html |title=NASA Adds Docking Capability For Next Space Observatory |work=Space |author=Brian Berger |date=23 травня 2007 |accessdate=2022-02-11 |quote=The decision to add a docking ring to the Webb telescope was news to Griffin |archive-date=4 лютого 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190204010427/https://www.space.com/3833-nasa-adds-docking-capability-space-observatory.html }}</ref>. Об'єкти поблизу цієї точки Лагранжа обертаються навколо Сонця синхронно із Землею, що дозволяє телескопу залишатися на приблизно постійній відстані від нашої планети<ref name="stsci.edu">{{cite web |url=http://www.stsci.edu/jwst/overview/design/orbit|archive-url=https://wayback.archive-it.org/all/20140203174537/http://www.stsci.edu/jwst/overview/design/orbit|url-status=dead|archive-date=3 лютого 2014 |title=L2 Orbit|publisher=Space Telescope Science Institute|access-date=28 серпня 2016}}</ref> та мати приблизно однакову орієнтацію сонячного щита й платформи телескопа відносно Сонця та Землі. Така конфігурація дозволить підтримувати температуру телескопа нижче 50 K, що необхідно для спостережень в інфрачервоному діапазоні<ref name=nasasunshield>{{cite web|title=The Sunshield|url=http://www.jwst.nasa.gov/sunshield.html|website=nasa.gov|publisher=NASA|access-date=28 серпня 2016|archive-date=10 серпня 2017|archive-url=https://web.archive.org/web/20170810062805/https://www.jwst.nasa.gov/sunshield.html}} {{PD-notice}}</ref><ref>{{cite web|url=http://news.nationalgeographic.com/2015/04/150423-hubble-anniversary-webb-telescope-space|title=Hubble Still Wows At 25, But Wait Till You See What's Next|publisher=National Geographic|author=Drake, Nadia|date=24 квітня 2015|accessdate=7 грудня 2021|archive-date=23 червня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190623140359/https://news.nationalgeographic.com/2015/04/150423-hubble-anniversary-webb-telescope-space/}}</ref>.

== Будова телескопу ==
У цілому, телескоп складається з таких частин: платформа космічного апарата, оптична система, інтегрований науково-інструментальний модуль і сонцезахисний щит.

=== Платформа космічного апарата ===
Платформа космічного корабля є основним носійним компонентом космічного телескопа Джеймса Вебба, який об'єднує різні частини телескопа. Вона містить шість основних підсистем: електроживлення, орієнтації, зв'язку, керування та обробки даних, термоконтролю і рушійну установку<ref name="jwstbus">{{cite web|url=http://jwst.nasa.gov/bus.html|title=The Spacecraft Bus|publisher=NASA James Webb Space Telescope|date=2017|accessdate=14 грудня 2021|archive-date=6 липня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190706094238/https://jwst.nasa.gov/bus.html}} {{PD-notice}}</ref>. Двома іншими основними елементами JWST є інтегрований модуль наукових інструментів ({{lang-en|Integrated Science Instrument Module}}, ISIM) та оптична система телескопа ({{lang-en|Optical Telescope Element}}, OTE)<ref name="observ">{{cite web|url=http://jwst.nasa.gov/observatory.html|title=The JWST Observatory|publisher=NASA|date=2017|quote=The Observatory is the space-based portion of the James Webb Space Telescope system and is {{sic|comprised|hide=y|of}} three elements: the Integrated Science Instrument Module (ISIM), the Optical Telescope Element (OTE), which includes the mirrors and backplane, and the Spacecraft Element, which includes the spacecraft bus and the sunshield|accessdate=14 грудня 2021|archive-date=20 травня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190520132413/https://jwst.nasa.gov/observatory.html}} {{PD-notice}}</ref>.

=== Сонцезахисний щит ===
Для проведення спостережень в інфрачервоному спектрі необхідно підтримувати дзеркала та наукові прилади при температурі нижче 50 К, інакше інфрачервоне випромінювання самого телескопа засліплює його прилади. Тому телескоп використовує великий сонцезахисний екран, щоб блокувати світло й тепло від Сонця, Землі та Місяця, а його розташування поблизу точки Земля — Сонце L2 залишатиме всі три тіла по один бік від космічного корабля весь час<ref>{{cite web|url=http://jwst.nasa.gov/orbit.html|title=The James Webb Space Telescope|website=nasa.gov|access-date=28 серпня 2016|archive-date=30 червня 2019|archive-url=https://web.archive.org/web/20190630222205/https://jwst.nasa.gov/orbit.html}}</ref>. Його [[гало-орбіта]] навколо точки L2 уникає тіні Землі та Місяця, підтримуючи постійні умови для сонячного екрана та сонячних батарей<ref name="stsci.edu"/>.

Кожен шар п'ятишарового сонцезахисного щита<ref>{{cite web|url=https://www.jwst.nasa.gov/content/about/innovations/coating.html|title=Sunshield Coatings Webb|website=NASA|access-date=2020-05-03|archive-date=29 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211229232353/http://jwst.nasa.gov/content/about/innovations/coating.html}}</ref> виготовлено з [[Каптон|Каптону E]], комерційно доступної {{нп|полііміди|поліімідної||Polyimide}} плівки від [[DuPont]], вкритої [[Алюміній|алюмінієм]] з обох боків. Обернена до Сонця поверхня двох найгарячіших шарів додатково вкрита легованим [[Кремній|кремнієм]] і саме через це вона має рожевий відтінок. Перший шар плівки має товщину 0,05 [[Міліметр|мм]], усі інші — 0,025 мм. Алюмінієве покриття має товщину близько 100 [[Нанометр|нм]], кремнієве — близько 50 нм. Загалом кожен шар не товщий людської волосини<ref>{{cite web|url=https://jwst.nasa.gov/sunshield.html|website=NASA Goddard Space Flight Center|title=The Sunshield|publisher=NASA|access-date=5 червня 2018|archive-date=5 червня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180605030956/https://jwst.nasa.gov/sunshield.html}} {{PD-notice}}</ref>. Мікророзриви полотна щита під час тестів 2018 року привели до чергових затримок запуску Джеймса Вебба<ref>{{cite web|url=http://www.sciencemag.org/news/2018/03/nasa-announces-more-delays-giant-space-telescope|title=NASA announces more delays for giant space telescope|website=sciencemag.org|date=27 березня 2018|access-date=5 червня 2018|archive-date=29 квітня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210429120908/https://www.sciencemag.org/news/2018/03/nasa-announces-more-delays-giant-space-telescope}}</ref>.

Сонцезахисний щит розрахований на дванадцятикратне складання, щоб поміститись в обтічник ракети Ariane 5, який має діаметр 4,57 м і довжину 16,19 м. Після розгортання щит матиме {{nobr|розмір 14 м × 21 м}}, що можна порівняти з розміром [[тенісний корт|тенісного корту]]. Сонцезахисний щит зібрала вручну компанія [[ManTech]] (NeXolve) в [[Гантсвілл (Алабама)|Гантсвіллі]], штат Алабама (США), потім його доставили для тестування до [[Northrop Grumman]] в [[Редондо-Біч (Каліфорнія)|Редондо-Біч]], штат Каліфорнія (США)<ref>{{cite web |url=https://aviationweek.com/defense-space/space/jwst-sunshade-folding-deployment-test |author=Frank Morring, Jr. |title=JWST Sunshade Folding, Deployment In Test |work=Aviation Week Network |date=16 December, 2013 |url-access=subscription |accessdate=9 лютого 2022 |archive-date=19 березня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220319060604/https://aviationweek.com/defense-space/space/jwst-sunshade-folding-deployment-test }}</ref>.

=== Оптика ===
[[Файл:JWST-HST-primary-mirrors-uk.svg|міні|праворуч|200пкс|Дзеркало «Габбла» (ліворуч) і «Вебба» (праворуч) в одному масштабі]]
[[Оптична система]] JWST являє собою [[тридзеркальний анастигмат]]<ref>{{cite web|url=http://www.stsci.edu/jwst/ote/mirrors|archive-url=https://archive.today/20120805184514/http://www.stsci.edu/jwst/ote/mirrors|url-status=dead|archive-date=5 серпня 2012|title=JWST Mirrors|publisher=Space Telescope Science Institute|access-date=9 червня 2011}}</ref>, який використовує опукле вторинне<ref name="Mirrors Webb"/> та третинне дзеркала для передачі зображень без оптичних аберацій у широкому полі.

Головне дзеркало телескопа ім. Джеймса Вебба складається з 18 [[Шестикутник|шестикутних]] дзеркальних елементів діаметром 1,32 м зроблених із [[Берилій|берилію]], вкритого тонким шаром [[Золото|золота]]. Складене з частин дзеркало має діаметр 6,5 м, а його площа — 25,4 [[квадратний метр|кв. м.]] Під час запуску дзеркало перебувало під обтічником ракети в згорнутому вигляді{{sfn|Десять цікавих фактів про телескоп James Webb|2021|}}.

Вторинне дзеркало має діаметр 0,74 м. Воно розміщене на довгих штангах, які під час запуску були складені<ref name="Mirrors Webb"/>.

Для взаємного позиціювання дзеркальних елементів та надання їм належної форми телескоп має 132 невеликих двигуни (так звані [[актуатор]]и)<ref name="wired-20191022">{{cite magazine|last=Mallonee|first=Laura|url=https://www.wired.com/story/nasas-biggest-telescope-ever-prepares-2021-launch/|title=NASA's Biggest Telescope Ever Prepares for a 2021 Launch|magazine=9|access-date=4 червня 2021|url-access=limited|journal=|archive-date=12 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211212152416/https://www.wired.com/story/nasas-biggest-telescope-ever-prepares-2021-launch/}}</ref>. Кожен із 18 сегментів головного дзеркала керується 7 актуаторами: 6 уздовж країв для регулювання положення та один у центрі для регулювання радіуса кривини. Загалом головне дзеркало має 126 актуаторів, і ще 6 актуаторів для вторинного дзеркала, що дає в цілому 132<ref>{{cite web |url=https://www.techbriefs.com/component/content/article/tb/insiders/md/stories/27614 |title=Webb Telescope Actuators Move with Microscopic Accuracy |work=Tech Briefs |author= |date=SEPTEMBER 27, 2017 |accessdate=20222-02-01 |archive-date=19 березня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220319061637/https://www.techbriefs.com/component/content/article/tb/insiders/md/stories/27614 }}</ref>. Приводи можуть позиціювати дзеркало з точністю до 10 [[нанометр]]ів.
[[Файл:James Webb Space Telescope Mirror29.jpg|міні|праворуч|200пкс|Сегмент головного дзеркала телескопа Вебба в 2010 році]]
Третинне дзеркало закріплено нерухомо<ref name="Mirrors Webb"/>. Воно відбиває світло на кермове дзеркало ({{lang-en|steering mirror}}), яке може регулювати своє положення (для протидії вібрації) і спрямовує світло на наукові інструменти<ref>{{cite web |url=https://spaceflightnow.com/2022/01/ |title=Webb’s secondary mirror successfully deployed |work=Spaceflight Now |author=William Harwood |date=5 січня 2022 |accessdate=2022-02-14 |archive-date=23 січня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220123194136/https://spaceflightnow.com/2022/01/ }}</ref>.

Головним субпідрядником у виконанні робіт з оптики стала [[Ball Aerospace & Technologies]], яку направляв головний підрядник, [[Northrop Grumman|Northrop Grumman Aerospace Systems]], що уклав контракт із [[Центр космічних польотів імені Ґоддарда|Центром космічних польотів імені Ґоддарда]]<ref name="howBig">{{cite web|url=https://jwst.nasa.gov/faq.html#howbig|title=JWST|publisher=NASA|access-date=29 червня 2015|archive-date=26 червня 2015|archive-url=https://web.archive.org/web/20150626163752/http://www.jwst.nasa.gov/faq.html#howbig}} {{PD-notice}}</ref><ref>{{cite web|url=https://www.nasa.gov/feature/goddard/2016/science-instruments-of-nasa-s-james-webb-space-telescope-successfully-installed|title=Science Instruments of NASA's James Webb Space Telescope Successfully Installed|publisher=NASA|date=24 травня 2016|access-date=2 лютого 2017|archive-date=19 березня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220319060745/https://www.nasa.gov/feature/goddard/2016/science-instruments-of-nasa-s-james-webb-space-telescope-successfully-installed/}} {{PD-notice}}</ref>.

=== Наукові інструменти ===
Інтегрований науково-інструментальний модуль ({{lang-en|Integrated Science Instrument Module}}, ISIM) складається з таких дослідницьких інструментів:
* Камера ближнього [[Інфрачервоне випромінювання|інфрачервоного діапазону]] ({{lang-en|Near-Infrared Camera}}, ''NIRCam'').
* [[Спектрограф]] ближнього інфрачервоного діапазону ({{lang-en|Near-Infrared Spectrograph}}, ''NIRSpec'').
* Прилад для роботи в середньому діапазоні інфрачервоного випромінювання ({{lang-en|Mid-Infrared Instrument}}, ''MIRI'').
* Датчик точного наведення з пристроєм формування зображення в ближньому інфрачервоному діапазоні й безщілинним спектрографом ({{lang-en|Fine Guidance Sensor/Near InfraRed Imager and Slitless Spectrograph}}, ''FGS/NIRISS'').

==== NIRCam ====
[[Файл:Nircam modules.jpg|thumb|200пкс|upright=1.0|right|Цифрова модель NIRCam]]
Камера ближнього інфрачервоного діапазону є основним блоком формування зображення «Вебба» і складається з масиву ртутно-кадмієво-телурових детекторів<ref name="jw">{{cite web |lang=en |url=https://www.jwst.nasa.gov/content/observatory/instruments/nircam.html |title=Near Infrared Camera (NIRCam)| author = |date= |publisher=[[НАСА]] |access-date=2022-02-11 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220203143611/https://www.jwst.nasa.gov/content/observatory/instruments/nircam.html |archive-date=2022-02-03}}</ref><ref name="stsci-NIRCam">{{cite web |lang=en |url=http://www.stsci.edu/jwst/instruments/nircam/ |deadlink=yes |title=Near Infrared Camera |date=2013-10-21 |work=James Webb Space Telescope|publisher= Space Telescope Science Institute| access-date=2014-04-18 |archive-url=https://www.webcitation.org/6FHXODFHR?url=http://www.stsci.edu/jwst/instruments/nircam/ |archive-date=2013-03-21}}</ref>. Робочий діапазон приладу становить від {{num|0.6}} до {{num|5|мкм}}. Його розробив [[Університет Аризони|Аризонський університет]] спільно з Центром передових технологій компанії [[Lockheed Martin]].

До завдань приладу входять:
* виявлення світла від ранніх зір і галактик на стадії їх формування;
* вивчення [[Зоряне населення|зоряного населення]] у найближчих [[галактика]]х;
* вивчення [[Зорі до головної послідовності|молодих зір]] [[Чумацький Шлях|Чумацького Шляху]] та об'єктів [[Пояс Койпера|поясу Койпера]];
* визначення морфології та кольору галактик на великому [[Червоний зсув|червоному зсуві]];
* визначення [[Крива блиску|кривих блиску]] далеких [[Наднова|наднових]];
* створення карти [[Темна матерія|темної матерії]] за допомогою [[Гравітаційна лінза|гравітаційного лінзування]].

Прилад оснащений [[коронограф]]ом, який дозволяє робити знімки слабких об'єктів поблизу яскравих джерел. За допомогою коронографа астрономи сподіваються визначити характеристики [[Екзопланета|екзопланет]], що обертаються навколо найближчих зір.

==== NIRSpec ====
[[Файл:NIRSpec Astrium.jpg|thumb|upright=1.0|200пкс|right|Модель NIRSpec]]
[[Спектрограф]] ближнього інфрачервоного діапазону аналізуватиме спектр джерел, що дозволить отримувати інформацію як про фізичні властивості досліджуваних об'єктів (наприклад, температуру та масу), так і про їх хімічний склад. Інструмент здатний робити [[Спектроскопія|спектроскопію]] середньої роздільної здатності в діапазоні довжин хвиль {{num|1}}—{{num|5|[[мікрометр|мкм]]}} і низької роздільної здатності з довжиною хвилі {{num|0.6}}—{{num|5|[[мікрометр|мкм]]}}<ref name="jwst-stsci-NIRSpec">{{cite web |lang=en |url=http://www.stsci.edu/jwst/instruments/nirspec |deadlink=dead |title=Near-Infrared Spectrograph (NIRSpec) |date=2014-01 |work=James Webb Space Telescope |publisher=Space Telescope Science Institute |access-date=2014-04-18 }}</ref>.

Багато об'єктів, які «Вебб» вивчатиме, випромінюють настільки мало світла, що телескопу для аналізу спектра необхідно збирати світло від них протягом сотень годин. Щоб вивчити тисячі галактик за {{num|5|років}} роботи телескопа, [[спектрограф]] розроблено з можливістю одночасного спостереження {{num|100|об'єктів}} на площі неба 3 × 3{{nbsp}}[[мінута|мінути]]<ref name="jwst-stsci-NIRSpec" />. Для цього вчені та інженери центру Годдарда розробили технологію мікрозатворів для керування світлом, що потрапляє в спектрограф.

Мікроелектромеханічна система називається «масив мікрозатворів» ({{lang-en|microshutter array}}). У комірках мікрозатворів [[спектрограф]]а {{Langi-en2|NIRSpec}} є кришки, які відкриваються і закриваються під дією магнітного поля. Кожен осередок розміром {{num|100}} на {{num|200|мкм}}<ref name="jwst-nasa-Microshutters">{{cite web |lang=en |url=https://www.jwst.nasa.gov/microshutters.html |title=Microshutters |author= |date= |publisher=[[НАСА]] |access-date=2013-03-17 |deadlink= |archive-url=https://web.archive.org/web/20220203223335/https://jwst.nasa.gov/content/about/innovations/microshutters.html |archive-date=2022-02-03}}</ref> індивідуально керується і може бути відкритим або закритим, надаючи або, навпаки, блокуючи відповідну ділянку неба для [[спектрограф]]а. Всього в пристрої {{nobr|250 000 мікрозатворів}}.

==== MIRI ====
[[Файл:JWST MIRI model.jpg|thumb|upright=1.0|200пкс|right|Модель MIRI в масштабі 1:3]]
Прилад для роботи в середньому діапазоні інфрачервоного випромінювання (5—{{num|28|[[Мікрометр|мкм]]}}<ref name="MIRIatESA">{{Cite web |url=https://sci.esa.int/web/jwst/-/46826-miri-the-mid-infrared-instrument-on-jwst |title=THE MID-INFRARED INSTRUMENT ON JWST - ESA |accessdate=16 лютого 2022 |archive-date=16 лютого 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220216124108/https://sci.esa.int/web/jwst/-/46826-miri-the-mid-infrared-instrument-on-jwst }}</ref>) складається з камери з датчиком, що має роздільну здатність 1024 × 1024{{nbsp}}пікселя<ref name="MIRIatESA"/>, та [[спектрограф]]а.

{{Lang-en2|MIRI}} складається з трьох масивів арсен-кремнієвих детекторів. Чутливі детектори цього приладу дозволять побачити червоний зсув далеких [[Галактика|галактик]], формування [[Зорі до головної послідовності|молодих зір]] і слабко видимих [[Комета|комет]], а також об'єкти в [[Пояс Койпера|поясі Койпера]]. Модуль камери надає можливість знімання об'єктів у широкому діапазоні частот з великим полем зору, а модуль [[спектрограф]]а забезпечує спектроскопію середньої роздільної здатності з меншим полем зору, що дає змогу отримувати докладні фізичні дані про віддалені об'єкти<ref name= "jwst-nasa-MIRI"/>.

Номінальна [[робоча температура]] для {{Lang-en2|MIRI}} — {{num|7|[[Кельвін|К]]}}. Така температура не може бути досягнута використанням лише пасивної системи охолодження — сонцезахисного щита, який забезпечує температуру близько 40 К. Натомість, охолодження здійснюється в два етапи: установка попереднього охолодження на основі [[Пульсаційна трубка|пульсаційної трубки]] ({{lang-en|Pulse Tube precooler}}) охолоджує прилад до {{num|18|К}}, потім теплообмінник з [[Дроселювання газу|адіабатичним дроселюванням]] внаслідок [[Ефект Джоуля—Томсона|ефекту Джоуля — Томсона]] знижує температуру до {{num|7|К}}<ref name= "jwst-nasa-MIRI"/>.

Прилад розробила група під назвою MIRI Consortium, що складається з вчених та інженерів із країн Європи, команди співробітників [[Лабораторія реактивного руху|Лабораторії реактивного руху]] у Каліфорнії та вчених із кількох інститутів США<ref name= "jwst-nasa-MIRI">{{cite web |lang=en |url=http://www.jwst.nasa.gov/miri.html |title=Mid-Infrared Instrument (MIRI) |author= |date= |publisher=[[НАСА]] |access-date=2013-03-16 |deadlink= |archive-url=https://web.archive.org/web/20220124101303/http://jwst.nasa.gov/content/observatory/instruments/miri.html |archive-date=2022-01-24}}</ref>.

==== FGS/NIRISS ====
Датчики точного наведення ({{Langi-en2|Fine Guidance Sensor/FGS}}) і пристрій формування зображення в ближньому інфрачервоному діапазоні та безщілинний спектрограф ({{Langi-en2|Near InfraRed Imager and Slitless Spectrograph/NIRISS}}) будуть упаковані разом, але по суті це два різні пристрої<ref name="jwst-nasa-FGS/NIRISS">{{cite web |lang=en |url=http://www.jwst.nasa.gov/fgs.html |title=Fine Guidance Sensor/Near InfraRed Imager and Slitless Spectrograph (FGS/NIRISS) | author = | data = | publisher = [[НАСА]] | archive-url=https://web.archive.org/web/20211226230816/https://jwst.nasa.gov/content/observatory/instruments/fgs.html| archive-date=2021-12-26}}</ref>. Обидва пристрої розроблені [[Канадське космічне агентство|Канадським космічним агентством]].

FGS застосовується для стабілізації променя зору телескопу під час спостережень. Вимірювання FGS застосовуються для як контролю загальної орієнтації космічного апарата, так і для керування тонким кермовим дзеркалом стабілізації зображення.

=== Галерея ===
<gallery align="center" mode="packed" heights="300">
File:Blueprints of the James Webb Space Telescope.jpg|Схема-проєкт телескопу
File:James Webb Space Telescope 2009 top.jpg|Вид згори на три чверті
File:James Webb Space Telescope 2009 bottom.jpg|Вид знизу (сонячна сторона)
</gallery>

== Підготовка до запуску ==
[[Файл:NASA’s James Webb Space Telescope Completes Environmental Testing (50427670958) (cropped).jpg|thumb|200пкс|upright=1.0|right|Зібраний телескоп проходить тестування в середовищі, наближеному до робочого]]
Збирання телескопа було завершено у 2016 році, того ж року розпочали тестування<ref name="sd12-16">{{cite web|url=http://www.spacedaily.com/reports/James_Webb_Space_Telescope_observatory_is_assembled_999.html|title=James Webb Space Telescope observatory is assembled|publisher=Space Daily|date=29 грудня 2016|access-date=3 лютого 2017|archive-date=16 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211216193211/https://www.spacedaily.com/reports/James_Webb_Space_Telescope_observatory_is_assembled_999.html}}</ref><ref name="snews12-16">{{cite web|url=http://spacenews.com/no-damage-to-jwst-after-vibration-test-anomaly/|title=No damage to JWST after vibration test anomaly|author=Foust, Jeff|publisher=Space News|date=23 грудня 2016|access-date=3 лютого 2017}}</ref>. У вересні 2017 року дату старту перенесли на весну 2019 року<ref>{{cite web |url=https://www.nasa.gov/feature/nasa-s-james-webb-space-telescope-to-be-launched-spring-2019 |назва=NASA’s James Webb Space Telescope to be Launched Spring 2019 |автор= |дата=Sept. 28, 2017 |вебсайт= |видавець=NASA |дата-доступу=10.02.2018 |archive-date=7 лютого 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180207135912/https://www.nasa.gov/feature/nasa-s-james-webb-space-telescope-to-be-launched-spring-2019/ }} {{ref-en}}</ref>.

У березні 2018 року через пошкодження сонцезахисного екрана телескопа, який розірвався під час тестового розгортання, НАСА відклало запуск на травень 2020 року<ref>{{cite web|url=https://www.nasa.gov/press-release/nasa-s-webb-observatory-requires-more-time-for-testing-and-evaluation-new-launch|title=NASA’s Webb Observatory Requires More Time for Testing and Evaluation (RELEASE 18-019)|work=NASA|date=27 березня 2018|accessdate=2018-03-28|archive-date=29 березня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180329030036/https://www.nasa.gov/press-release/nasa-s-webb-observatory-requires-more-time-for-testing-and-evaluation-new-launch}}{{ref-en}}</ref><ref name="NYT-27 March 2018">{{cite news|last1=Overbye|first1=Dennis|title=NASA's Webb Telescope Faces More Setbacks|url=https://www.nytimes.com/2018/03/27/science/nasa-webb-telescope.html|access-date=5 квітня 2018|work=The New York Times|date=27 березня 2018|archive-date=16 квітня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180416235721/https://www.nytimes.com/2018/03/27/science/nasa-webb-telescope.html}}</ref>.

У липні 2018 року за рекомендаціями незалежної комісії запуск було перенесено на 31 березня 2021 року<ref name="bridenstine-launch">{{cite tweet|user=JimBridenstine|number=1012008010150006786|title=The James Webb Space Telescope will produce first of its kind, world-class science. Based on recommendations by an Independent Review Board, the new launch date for Webb is 30 March 2021. I'm looking forward to the launch of this historic mission|date=27 червня 2018|access-date=27 червня 2018}} {{PD-notice}}</ref><ref name="NASAJWSTdelay2021">{{cite news|title=NASA Completes Webb Telescope Review, Commits to Launch in Early 2021|url=https://www.nasa.gov/press-release/nasa-completes-webb-telescope-review-commits-to-launch-in-early-2021|access-date=27 червня 2018|publisher=NASA|date=27 червня 2018|archive-date=14 березня 2020|archive-url=https://web.archive.org/web/20200314025315/https://www.nasa.gov/press-release/nasa-completes-webb-telescope-review-commits-to-launch-in-early-2021}} {{PD-notice}}</ref><ref name="WP-20180724">{{cite news|last1=Kaplan|first1=Sarah|last2=Achenbach|first2=Joel|title=NASA's next great space telescope is stuck on Earth after screwy errors|url=https://www.washingtonpost.com/national/health-science/nasas-next-great-space-telescope-is-stuck-on-earth-after-screwy-errors/2018/07/24/742f17d4-8e93-11e8-8322-b5482bf5e0f5_story.html|date=24 липня 2018|work=The Washington Post|access-date=25 липня 2018|archive-date=25 січня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20210125223108/https://www.washingtonpost.com/national/health-science/nasas-next-great-space-telescope-is-stuck-on-earth-after-screwy-errors/2018/07/24/742f17d4-8e93-11e8-8322-b5482bf5e0f5_story.html}}</ref>.

У березні 2020 року роботи з телескопом були призупинені через [[Пандемія коронавірусної хвороби 2019|пандемію коронавірусної хвороби]], що вилилось в чергове перенесення запуску. У червні 2020 року НАСА оголосила про запуск до кінця 2021 р.<ref>{{cite web |url=http://space.com.ua/2020/06/12/zapusk-kosmichnogo-teleskopa-james-webb-space-telescope-jwst-v-kotre-vidkladeno/ |title=Запуск космічного телескопа James Webb Space Telescope (JWST) вкотре відкладено |date=12.06.2020 |accessdate=2 листопада 2020 |archive-date=17 червня 2020 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200617141721/http://space.com.ua/2020/06/12/zapusk-kosmichnogo-teleskopa-james-webb-space-telescope-jwst-v-kotre-vidkladeno/ }}</ref> Після відновлення робіт над телескопом у липні 2020, дата запуску була призначена на 31 жовтня 2021 року<ref name="NASA-20200716">{{cite web |url=https://www.esa.int/Science_Exploration/Space_Science/James_Webb_Space_Telescope_to_launch_in_October_2021 |title=James Webb Space Telescope to launch in October 2021 |date=16/07/2020 |work=ESA |quote=The launch of the NASA/ESA/CSA James Webb Space Telescope (Webb) on an Ariane 5 rocket from Europe’s Spaceport in French Guiana is now planned for 31 October 2021 |accessdate=2021-12-09 |archive-date=2 березня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210302194133/https://www.esa.int/Science_Exploration/Space_Science/James_Webb_Space_Telescope_to_launch_in_October_2021 }}</ref><ref name="NYT-20200716">{{cite news|url=https://www.nytimes.com/2020/07/16/science/nasa-james-webb-space-telescope-delay.html|title=NASA Delays James Webb Telescope Launch Date, Again – The universe will have to wait a little longer|last=Overbye|first=Dennis|date=16 липня 2020|newspaper=The New York Times|access-date=17 липня 2020|archive-date=14 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211214204224/https://www.nytimes.com/2020/07/16/science/nasa-james-webb-space-telescope-delay.html}}</ref>.

Наприкінці травня 2021 року виникли проблеми з доставлянням вже готового телескопа на космодром, його монтажем на ракету та власне з ракетою-носієм [[Ariane 5]] і дату старту знову відклали<ref name="ars-20210601"/><ref name="spacenews_could-delay-jwst"/>.

У вересні 2021 року запуск телескопа було призначено на 18 грудня 2021 року<ref name="esa-dec"/><ref>{{Cite web|title=Майбутня заміна Hubble: відома дата запуску телескопа James Webb у космос|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/predstoyashchaya-zamena-hubble-izvestnaya-1631190447.html|website=РБК-Украина|accessdate=2021-11-23|language=ru|archive-date=23 листопада 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211123184211/https://www.rbc.ua/ukr/news/predstoyashchaya-zamena-hubble-izvestnaya-1631190447.html}}</ref>, а наприкінці листопада запуск перенесли на 22 грудня 2021 року<ref>{{Cite web|title=NASA Provides Update on Webb Telescope Launch – James Webb Space Telescope|url=https://blogs.nasa.gov/webb/2021/11/22/nasa-provides-update-on-webb-telescope-launch/|website=blogs.nasa.gov|accessdate=2021-11-23|language=en-US|archive-date=1 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211201014429/https://blogs.nasa.gov/webb/2021/11/22/nasa-provides-update-on-webb-telescope-launch/}}</ref><ref name="rbc_1637672519">{{Cite web|title=Запуск телескопа James Webb вкотре відклали: в чому причина|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/zapusk-teleskopa-james-webb-ocherednoy-raz-1637672519.html|website=РБК-Украина|accessdate=2021-11-23|language=ru|archive-date=23 листопада 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211123184210/https://www.rbc.ua/ukr/news/zapusk-teleskopa-james-webb-ocherednoy-raz-1637672519.html}}</ref>.

14 грудня телескоп встановили на ракету-носій [[Ariane 5]] і виявили проблеми обміну даними між телескопом та ракетою (частина даних під час передачі втрачалася). НАСА відклала старт до 25 грудня<ref name="universemagazine_zapusk-jwst-perenesenyj-na-24-grudnya"/>.

== Порівняння з іншими телескопами ==
На відміну від [[Габбл (телескоп)|телескопа Габбла]], який досліджує небо в ближньому ультрафіолетовому, видимому і ближньому [[Інфрачервоне випромінювання|інфрачервоному]] спектрах (0,1—1 мкм), телескоп Вебба здійснюватиме спостереження в нижчому частотному діапазоні: від довгохвильового видимого світла до середнього інфрачервоного (0,6—28,3 мкм), що дасть йому змогу спостерігати об'єкти з великим [[червоний зсув|червоним зсувом]], які занадто старі і дуже далекі для спостереження Габблом<ref name="ReferenceB">{{cite web|url=http://www.stsci.edu/jwst/overview/history/1994|archive-url=https://wayback.archive-it.org/all/20140203162406/http://www.stsci.edu/jwst/overview/history/1994|url-status=dead|archive-date=3 лютого 2014|title=James Webb Space Telescope. JWST History: 1989-1994 |publisher=Space Telescope Science Institute, Baltimore, MD|date=2017|access-date=29 грудня 2018}}</ref><ref>{{cite web|url=http://www.stsci.edu/jwst/instrumentation|title=Instrumentation of JWST|date=29 січня 2020|website=Space Telescope Science Institute|access-date=29 січня 2020}}</ref>.

«Джеймс Вебб» матиме вдвічі меншу масу, ніж «Габбл», проте його головне дзеркало — 6,5-метровий вкритий золотом берилієвий рефлектор — має площу 25,4 кв. м, що більш як ушестеро перевищує площу дзеркала Габбла<ref>{{cite journal|arxiv=1203.0002|doi=10.1117/1.OE.51.1.011011|title=Experience with the Hubble Space Telescope: 20 years of an archetype|year=2012|last1=Lallo|first1=Matthew D.|journal=Optical Engineering|volume=51|issue=1|pages=011011–011011–19|bibcode=2012OptEn..51a1011L}}</ref>.

Очікувалося, що за [[Чутливість (техніка)|чутливістю]] телескоп Вебба перевершить свого попередника — [[Габбл (телескоп)|телескоп Габбла]] — в 100 разів<ref>{{cite web|url= https://www.science.org/content/article/building-james-webb-biggest-boldest-riskiest-space-telescope |archiveurl=https://web.archive.org/web/20211214072723/https://www.science.org/content/article/building-james-webb-biggest-boldest-riskiest-space-telescope |archivedate=14 грудня 2021 |title= Building James Webb: the biggest, boldest, riskiest space telescope |work= science.org}}</ref>. Телескоп Вебба настільки чутливий, що міг би помітити теплову сигнатуру [[Джміль|джмеля]] на [[Місяць (супутник)|Місяці]], спостерігаючи за ним із Землі<ref name="johnmatter">{{cite web |url=https://jwst.nasa.gov/content/about/faqs/tweetChat2.html |title=Tweet Chat #2 WITH JOHN MATHER |author=John Mather |publisher=NASA via Twitter |date= |language=en |accessdate=31 січня 2022 |archive-date=26 грудня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211226125803/https://www.jwst.nasa.gov/content/about/faqs/tweetChat2.html }}</ref>.
[[Файл:JWST launch configuration.png|thumb|200px|Телескоп у згорнутому вигляді під обтічником ракети [[Ariane 5]]]]
{| class=wikitable style="float:center; margin:10px; text-align:center;"
|-
|+ Порівняння інструментів основних оптичних та інфрачервоних космічних телескопів за 40 років<ref>{{cite web|url=http://herschel.jpl.nasa.gov/relatedMissions.shtml|title=JPL: Herschel Space Observatory: Related Missions|publisher=NASA, Jet Propulsion Laboratory, Goddard Flight Center, California Institute of Technology|access-date=4 червня 2012|archive-date=3 грудня 2016|archive-url=https://web.archive.org/web/20161203091854/https://herschel.jpl.nasa.gov/relatedMissions.shtml}}</ref>
|-
! Назва
! Рік !! [[Електромагнітний спектр|Довжина хвилі]]
(мкм) !! [[Апертура]]
(м)
! Охолодження
|-
| InfraRed Astronomical Satellite ([[IRAS]])
| 1983 || 12—100 || 0,57
| [[Рідкий гелій]]
|-
| Spacelab Infrared Telescope (IRT)
| 1985 || 1,7—118 || 0,15
| Рідкий гелій
|-
| {{нп|Інфрачервона космічна обсерваторія|||Infrared Space Observatory}} (ISO)<ref>{{cite web|url=https://www.cosmos.esa.int/web/iso/what-is-iso-|title=What is ISO?|publisher=[[ESA]]|date=2016|access-date=4 червня 2021|archive-date=10 листопада 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211110190424/https://www.cosmos.esa.int/web/iso/what-is-iso-}}</ref>
| 1995 || 2,5—240 || 0,60
| Рідкий гелій
|-
| style="max-width:250px;" | Space Telescope Imaging Spectrograph (STIS) телескопу Габбла
| 1997 || 0,115—1,03 || 2,4
| Пасивне
|-
| style="max-width:250px;" | Near Infrared Camera and Multi-Object Spectrometer (NICMOS) телескопу Габбла
| 1997 || 0,8—2,4 || 2,4
| Нітроген, згодом {{нп|кріокамера|||Cryocooler}}
|-
| [[Спітцер (космічний телескоп)|Спітцер]]
| 2003 || 3—180 || 0,85
| Рідкий гелій
|-
| Wide Field Camera 3 (WFC3) телескопу Габбла
| 2009 || 0,2—1,7 || 2,4
| Пасивне та [[Термоелектричні явища|термоелектричне]]<ref>{{cite web|url=https://www.nasa.gov/content/hubble-space-telescope-wide-field-camera-3|title=Hubble Space Telescope – Wide Field Camera 3|publisher=NASA|date=22 серпня 2016|accessdate=15 грудня 2021|archive-date=13 листопада 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211113213252/https://www.nasa.gov/content/hubble-space-telescope-wide-field-camera-3/}} {{PD-notice}}</ref>
|-
| [[Гершель (космічний телескоп)|Гершель]]
| 2009 || 55—672 || 3,5
| Рідкий гелій
|-
| JWST
| 2021 || 0,6—28,5 || 6,5
| Пасивне і кріокамера (MIRI)
|-
|}

== Розподіл спостережного часу ==
Спостереженнями на JWST керував [[науковий інститут космічного телескопа]] ({{lang-en|Space Telescope Science Institute, STScI}}). Час спостережень розподілявся за трьома програми<ref>{{cite web|title=Calls for Proposals & Policy|url=https://jwst.stsci.edu/science-planning/calls-for-proposals-and-policy|publisher=Space Telescope Science Institute|access-date=13 листопада 2017}} {{PD-notice}}</ref>:
* Спостереження гарантованого часу ({{lang-en|Guaranteed Time Observations}}, GTO). Призначені для розробників телескопа.
* Дослідження на розсуд директора ({{lang-en|Director's Discretionary Early Release Science}}, DD-ERS). Їх результати публікують негайно, для аналізу науковою спільнотою.
** Наприкінці 2017 року директор обрав 13 пропозицій для першого циклу таких спостережень, що мали здійснюватися протягом п'яти місяців. На нього було виділено 500 годин часу. Спостереження мали показати можливості телескопа, щоб астрономи могли планувати подальші наукові програми. Учасниками програми стали 253 дослідники, які представляли 18 країн світу і 22 штати США{{sfn|Встановлено перші наукові цілі для космічного телескоп Джеймса Вебба|2017|}}.
* Загальних спостерігачів ({{lang-en|General Observers}}, GO). Програма надає можливість усім астрономам подати заявку на спостереження і займатиме основну частину часу. Пропозиції відбиратиме ''комітет із розподілу часу'' ({{lang-en|Time Allocation Committee}}, TAC) шляхом експертної оцінки, подібно до процесу розгляду пропозицій щодо [[Габбл (телескоп)#Доступ до телескопа|використання космічного телескопа Габбла]]. Очікувалося, що попит на такі спостереження буде значно перевищувати доступний час.

Після старту НАСА виділяла чотири основні напрямки досліджень{{sfn|Наступник «Габбла»|2022}}<ref>{{cite web |url=https://webb.nasa.gov/content/science/index.html |title=Webb's Science Themes |author=NASA |publisher=NASA |date= |language=en |accessdate=31 січня 2022 |archive-date=3 січня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220103175523/https://webb.nasa.gov/content/science/index.html }}</ref>:
* Дослідження раннього Всесвіту: світло перших галактик, одразу після епохи [[Хронологія Всесвіту|космологічних Темних віків]]
* Вивчення [[Утворення та еволюція галактик|еволюції галактик]]: Веббу будуть доступні тьмяніші й віддаленіші галактики для спостереження
* [[Еволюція зір]]: телескоп здатен заглянути всередину масивних газопилових хмар, які непрозорі для видимого світла.
* Спектроскопія [[екзопланета|екзопланет]]: Вебб може знайти такі маркери життя (або придатності до життя) як [[вода]] чи [[метан]] у спектрах екзопланет.

Спостереження телескопа за [[квазар]]ами допоможе пролити світло на космологічну [[реіонізація|епоху реіонізації]], адже при народженні галактик квазари, які є надмасивними чорними дірами в їхніх центрах, мали найбільший вплив на їхню еволюцію і були найяскравішими<ref>{{Cite web |url=https://www.nasa.gov/feature/goddard/2021/nasa-s-webb-will-use-quasars-to-unlock-the-secrets-of-the-early-universe |title=NASA’s Webb Will Use Quasars to Unlock the Secrets of the Early Universe |accessdate=17 лютого 2022 |archive-date=13 січня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220113170854/https://www.nasa.gov/feature/goddard/2021/nasa-s-webb-will-use-quasars-to-unlock-the-secrets-of-the-early-universe/ }}</ref>.

Крім того, були плани використати JWST для пошуку і дослідження малих тіл Сонячної системи, зокрема [[Транснептуновий об'єкт|транснептунових об'єктів]]<ref>[http://spaceref.com/james-webb-space-telescope/using-james-webb-space-telescope-for-solar-system-research.html Using James Webb Space Telescope For Solar System Research — spaceref.com]{{Недоступне посилання}}</ref>.

== Запуск і перебіг місії ==
[[Файл:2294 Mission Posters Webb English-1200.jpg|thumb|250пкс|upright=1.0|right|Офіційний постер телескопа ім. Джеймса Вебба]]

=== 2021 ===
JWST виведено на орбіту 25 грудня 2021 року [[ракета-носій|ракетою-носієм]] [[Ariane 5]] з [[Куру (космодром)|космодрому Куру]]. Ракету-носій надала [[Європейське космічне агентство|Європейська космічна агенція]]. Після успішного запуску адміністратор НАСА [[Білл Нельсон]] назвав це «великим днем для планети Земля»<ref>{{Cite news|last1=Overbye|first1=Dennis|last2=Roulette|first2=Joey|date=2021-12-25|title=James Webb Space Telescope Launches on Journey to See the Dawn of Starlight|work=The New York Times|url=https://www.nytimes.com/2021/12/25/science/james-webb-telescope-launch.html|access-date=2021-12-25|issn=0362-4331|archive-date=29 грудня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211229103315/https://www.nytimes.com/2021/12/25/science/james-webb-telescope-launch.html}}</ref>. Телескоп відділився від верхнього ступеня через 27 хвилин 7 секунд після запуску й розпочав 30-денну подорож до точки Лагранжа L2. Спеціальна сторінка на сайті НАСА дозволяла спостерігати в реальному часі стан телескопа на його шляху до точки призначення: час польоту, відстань від [[Земля|Землі]], відстань до точки Лагранжа, швидкість руху, температуру й фазу розгортання<ref>{{cite web |title=Where is Webb |url=https://www.jwst.nasa.gov/content/webbLaunch/whereIsWebb.html |website=NASA |accessdate=30 грудня 2021 |archive-date=29 грудня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211229223444/https://www.jwst.nasa.gov/content/webbLaunch/whereIsWebb.html }}</ref>. Після запуску Президент Франції [[Емманюель Макрон]] заявив, що запуск орбітального телескопа «Джеймс Вебб» має стати однією з ключових подій в історії освоєння космосу<ref>{{cite web |url=https://ua.interfax.com.ua/news/general/788374.html |title=Макрон назвав запуск космічного телескопа однією з ключових подій в історії освоєння космосу |work=[[Інтерфакс-Україна|Інтерфакс]] |author= |date=25.12.2021 |accessdate=2022-02-06 |archive-date=6 лютого 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220206145008/https://ua.interfax.com.ua/news/general/788374.html }}</ref>.

[[Файл:Animation_Of_Webb's_Orbit.webm|Анімація орбіти космічного телескопа Джеймс Вебб|міні]]
Після запуску телескоп вдало провів два коригування траєкторії (25 і 27 грудня), аби дістатися точки Лагранжа. У цих маневрах обсерваторія витратила менше палива, ніж планувалося. Економія палива означає, що телескоп може працювати довше, ніж 10 років, на які був розрахований спочатку<ref>{{Cite web|title=Телескоп «Джеймс Вебб» зекономив паливо і працюватиме довше, ніж розраховували|url=https://tech.24tv.ua/teleskop-dzheyms-vebb-zekonomiv-palivo-pratsyuvatime-novini-tehnologiy_n1831535|website=24 Канал|date=30 грудня 2021|accessdate=2022-01-06|language=uk|archive-date=6 січня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220106124617/https://tech.24tv.ua/teleskop-dzheyms-vebb-zekonomiv-palivo-pratsyuvatime-novini-tehnologiy_n1831535}}</ref><ref>{{Cite web|title=NASA Says Webb’s Excess Fuel Likely to Extend its Lifetime Expectations – James Webb Space Telescope|url=https://blogs.nasa.gov/webb/2021/12/29/nasa-says-webbs-excess-fuel-likely-to-extend-its-lifetime-expectations/|website=blogs.nasa.gov|author=Karen Fox|date=29 грудня 2021|accessdate=2022-01-06|language=en-US|archive-date=6 січня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220106191652/https://blogs.nasa.gov/webb/2021/12/29/nasa-says-webbs-excess-fuel-likely-to-extend-its-lifetime-expectations/}}</ref>.

=== 2022 ===
* 4 січня 2022 року «Джеймс Вебб» завершив розгортання однієї з основних своїх конструкцій — сонцезахисного щита<ref>{{Cite web|title=Sunshield Successfully Deploys on NASA’s Next Flagship Telescope|url=http://www.nasa.gov/press-release/sunshield-successfully-deploys-on-nasa-s-next-flagship-telescope|website=NASA|date=2022-01-04|accessdate=2022-01-06|first=Sean|last=Potter|archive-date=8 березня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220308103555/https://www.nasa.gov/press-release/sunshield-successfully-deploys-on-nasa-s-next-flagship-telescope/}}</ref><ref>{{Cite web|title=Телескоп Джеймс Вебб успішно розкрив тепловий щит|url=https://tech.24tv.ua/teleskop-dzheyms-vebb-uspishno-rozkriv-teploviy-novini-tehnologiy_n1835623|website=24 Канал|accessdate=2022-01-06|language=uk|archive-date=6 січня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220106124617/https://tech.24tv.ua/teleskop-dzheyms-vebb-uspishno-rozkriv-teploviy-novini-tehnologiy_n1835623}}</ref>.
* 5 січня 2022 року було розгорнуто вторинне дзеркало. 7 січня обсерваторія розгорнула одну з бічних панелей головного дзеркал, а 8 січня 2022 року — другу. Таким чином через 14 днів після запуску телескоп завершив усі етапи розгортання<ref>{{cite web |url=https://www.unn.com.ua/uk/news/1959449-teleskop-dzheyms-vebb-uspishno-rozgornuv-golovne-dzerkalo |title=Телескоп "Джеймс Вебб" успішно розгорнув головне дзеркало |work=УНН |author=Ілля Нежигай |date=9 січня 2022, 09:02 |accessdate=2022-02-09 |archive-date=9 лютого 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220209210737/https://www.unn.com.ua/uk/news/1959449-teleskop-dzheyms-vebb-uspishno-rozgornuv-golovne-dzerkalo }}</ref><ref>{{cite web |url=https://webb.nasa.gov/content/webbLaunch/deploymentExplorer.html |title=WEBB IS ORBITING L2 |author=NASA |publisher=NASA |date= |language=en |accessdate=31 січня 2022 |archive-date=27 січня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220127113812/https://webb.nasa.gov/content/webbLaunch/deploymentExplorer.html }}</ref>.
* 24 січня 2022 року, після фінального маневру, який тривав 297 секунд і змінив швидкість апарата всього на 1,6 м/с, телескоп Вебба вийшов на заплановану [[Гало-орбіта|гало-орбіту]] навколо точки Лагранжа L2<ref>{{cite web |url=https://universemagazine.com/james-webb-dosyag-tochky-lagranzha/ |title=James Webb досяг точки Лагранжа |author= |publisher=The Universe. Space. Tech. |date= |language=en |accessdate=31 січня 2022 |archive-date=25 січня 2022 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220125090006/https://universemagazine.com/james-webb-dosyag-tochky-lagranzha/ }}</ref>.
* 28 січня 2022 року, фахівці [[НАСА]] увімкнули вузькоспрямовану антену телескопа та визначили перший об'єкт спостережень: це зоря [[HD 84406]], яка розташована у [[Велика Ведмедиця|сузір'ї Великої ведмедиці]]. Її спостереження мали розпочати, коли камера ближнього інфрачервоного діапазону (NIRcam) охолоне до робочої температури −153 °C. Ці спостереження призначені для вирівнювання сегментів дзеркала телескопа, яке мало тривати до кінця квітня<ref>{{Cite web|title=James Webb визначився з першим об'єктом досліджень. Він розташований у Великій Ведмедиці|url=https://www.rbc.ua/ukr/news/james-webb-opredelilsya-pervym-obektom-issledovaniy-1644075568.html|website=РБК-Украина|accessdate=2022-02-05|language=ru|archive-date=5 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220205173342/https://www.rbc.ua/ukr/news/james-webb-opredelilsya-pervym-obektom-issledovaniy-1644075568.html}}</ref><ref>{{Cite web|title=The James Webb Space Telescope's 1st target star is in the Big Dipper. Here's where to see it.|url=https://www.space.com/james-webb-space-telescope-first-target-star|website=Space.com|date=2022-01-29|accessdate=2022-02-05|language=en|author=Doris Elin Urrutia|archive-date=6 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220206080216/https://www.space.com/james-webb-space-telescope-first-target-star}}</ref>.
* 25 лютого 2022 року, НАСА повідомило, що юстування дзеркала зроблено десь на половину<ref>{{Cite web|title=James Webb Space Telescope is nearly halfway through its mirror alignment stages|url=https://www.space.com/jwst-nearly-halfway-through-mirror-alignment|website=Space.com|date=2022-02-25|accessdate=2022-03-15|language=en|first=Elizabeth|last=Howell|archive-date=26 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220226101500/https://www.space.com/jwst-nearly-halfway-through-mirror-alignment}}</ref>.
* 16 березня було досягнуто наступної ключової точки в процесі юстування: телескоп Вебба зробив найчіткішу інфрачервону фотографію з космосу. Якість цієї фотографії перевершила й так високі початкові очікування можливостей телескопа<ref>{{Cite web|title=The James Webb Space Telescope has sent back its clearest image yet|url=https://www.newscientist.com/article/2312646-the-james-webb-space-telescope-has-sent-back-its-clearest-image-yet/|website=New Scientist|accessdate=2022-03-18|date=16 березня 2022|language=en|last=Leah Crane|archive-date=18 березня 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220318162108/https://www.newscientist.com/article/2312646-the-james-webb-space-telescope-has-sent-back-its-clearest-image-yet/}}</ref>.
* 11 липня 2022 року — продемонстровано перше кольорове зображення високої роздільної здатності, зроблене за допомогою космічного телескопа. Воно є композицією окремих знімків на різних довжинах хвиль, загальною [[Експозиція (фотографія)|експозицією]] 12,5 год<ref>{{cite web|url=https://news.liga.net/ua/politics/news/polucheno-pervoe-izobrajenie-s-teleskopa-djeyms-uebb-bayden-pokazal-istoricheskoe-foto |title=Джо Байден показав перше фото з телескопа «Джеймс Вебб»: фото |work=LIGA.net |author=Наталія Медведєва |type=Новини |date=12.07.2022 |time= 01:54 |accessdate=2022-07-13}}</ref>. На зображенні показано масивне [[скупчення галактик]] SMACS 0723 віком 4,6 мільярда років, яке слугує [[гравітаційна лінза|гравітаційною лінзою]] для об'єктів, що розташовані за ним. Одна зі слабких світлових плям на тлі датується віком понад 13 мільярдів років. Це зображення найранішого Всесвіту зі зроблених коли-небудь до того<ref>{{cite news|url= https://zn.ua/ukr/TECHNOLOGIES/persha-kolorova-fotohrafija-rannoho-vsesvitu-zroblena-kosmichnim-teleskopom-dzhejms-vebb-nasa.html |title= Перша кольорова фотографія раннього Всесвіту, зроблена космічним телескопом "Джеймс Вебб" – NASA |date= 12 липня 2022|publisher= [[Дзеркало тижня|zn.ua]] |author= [[Рейтер|Reuters]] |editor= Підготувала Дар’я Кєпова|accessdate= 13 липня 2022}}</ref>.
* 12—15 грудня 2022 року, під час конференції наукового інституту космічного телескопа Джеймса Вебба (JWST), яка відбулася в м. [[Балтимор]]і (США)<ref>[https://www.stsci.edu/contents/events/stsci/2022/december/first-science-results-from-jwst First Science Results from JWST]</ref>, міжнародна команда астрономів, за допомогою отриманих та проаналізованих спостережень космічного телескопа Джеймса Вебба, підтвердила виявлення та існування найдавніших та найвіддаленіших чотирьох галактик. Телескоп зафіксував світло, яке ці галактики випромінювали понад 13,4 мільярда років тому. Це означає, що вони утворилися менш ніж через 400 мільйонів років після Великого вибуху, коли вік Всесвіту становив лише 2 % від його нинішнього віку. Три з них стали найвіддаленішими від Землі галактиками, відомими на сьогодні<ref>{{cite web|url= https://cikavosti.com/teleskop-dzhejms-vebb-pidtverdyv-isnuvannya-troh-najbilsh-viddalenyh-vid-nas-galaktyk-foto/ |title= Телескоп «Джеймс Вебб» підтвердив існування трьох найбільш віддалених від нас галактик (фото) |date=07.01.2023|author= Анатолій Шевченко}}</ref>.

=== 2023 ===
* В травні 2023 року, на симпозіумі «Планетні системи та походження життя в еру телескопа James Webb», який відбувся у [[Балтимор]]і (США) було повідомлено про те, що космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST) провів нові спостереження гейзерів [[Енцелад (супутник)|Енцелада]]. Зафіксований ним [[9 листопада]] [[2022]] року викид на Енцеладі виявився набагато більшим, що вдавалося побачити досі. Швидко замерзнувши, частинки льоду вилетіли на відстань, що в багато разів перевищує розміри супутника (діаметр якого трохи більше 500 кілометрів)<ref>[https://nnews.com.ua/na-entseladi-pomityly-gejzer-rekordnoyi-syly.html На Енцеладі помітили гейзер рекордної сили. 19.05.2023]</ref>.
* В червні 2023 року космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST) надіслав перші фотографії [[Сатурн (планета)|Сатурна]]. Апарат зробив їх на камеру Near-Infrared Camera (NIRCam) і відправив їх на Землю. Як було повідомлено, в даний час вчені продовжують їх обробку та вивчення. Під час обробки фахівці зведуть разом кілька зображень, щоб отримати деталізацію Сатурна, його кілець та зроблять фотографії кольоровими<ref>[https://jwstfeed.com/Home/ShowFeed?searchTerm=saturn-centre The James Webb Space Telescope Feed. Target Name: SATURN-CENTRE Title: Saturn. Date: 6/25/2023]</ref><ref>[https://t4.com.ua/science/kosmichnyj-teleskop-dzhejms-vebb-pokazav-pershi-fotografiyi-saturna/ Космічний телескоп Джеймс Вебб показав перші фотографії Сатурна. // By Андрій Неволін. 26.06.2023]</ref>.
* В червні 2023 року, завдяки застосуванню космічного телескопу Джеймса Вебба (JWST), вчені вперше виявили нову сполуку [[Вуглець|вуглецю]] в космосі, відому як метиловий [[катіон]]. Метиловий катіон був виявлений у молодій зоряній системі d203-506, розташованій на відстані близько 1350 світлових років від Землі, у [[Туманність Оріона|Туманності Оріона]]. Вчені підкреслюють, що сполуки вуглецю є основою для життя, яке нам відоме, саме тому це відкриття викликало захоплення серед науковців, оскільки воно може мати важливе значення для пояснення походження і розвитку життя на Землі та підтвердити можливість його розвитку в інших куточках Всесвіту<ref>[https://www.nasa.gov/feature/goddard/2023/webb-makes-first-detection-of-crucial-carbon-molecule Webb Makes First Detection of Crucial Carbon Molecule. Jun 26, 2023]</ref><ref>[https://news.uaportal.com/ukr/section-news/news-teleskop-dzhejms-uebb-obnaruzhil-vo-vselennoj-istochnik-zhizni-02-07-2023.html Телескоп Джеймс Вебб виявив у Всесвіті "джерело життя". // Автор: Ігор Романько. 02.07.2023]</ref>.
* На початку липня 2023 року, як повідомило видання Space, космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST) виявив найвіддаленішу активну надмасивну [[Чорна діра|чорну діру]] на сьогодні<ref>[https://www.space.com/james-webb-space-telescope-most-distant-supermassive-black-hole James Webb Space Telescope detects most distant active supermassive black hole ever seen. // By Brett Tingley published 6 July 2023]</ref>. Галактика, в якій розташована давня чорна діра CEERS 1019, сформувалася досить рано в історії Всесвіту, всього через 570 мільйонів років після Великого вибуху. Активна надмасивна чорна діра в центрі CEERS 1019 незвичайна не лише своїм віком і відстанню, але й тим, що вона важить 9 мільйонів M☉, тобто в 9 мільйонів разів важча за [[Сонце]]<ref>[https://tech.liga.net/ua/technology/novosti/teleskop-djeymsa-uebba-obnarujil-samuyu-otdalennuyu-ot-zemli-chernuyu-dyru Телескоп "Джеймс Вебб" виявив найвіддаленішу від Землі чорну діру. 07.07.2023, 16:58]</ref>.
* Влітку 2023 року, астрономи [[Університет Аризони|Університету Аризони]] в Тусоні за допомогою космічного телескопа Джеймса Вебба NASA, виявили ниткоподібну структуру з 10 галактик, яка існувала лише через 830 мільйонів років після Великого вибуху. Структура завдовжки 3 мільйони світлових років закріплена яскравим квазаром – галактикою з активною надмасивною чорною дірою в її ядрі. Команда вчених вважає, що нитка згодом перетвориться на величезне скупчення галактик, схоже на добре відоме скупчення у сузір’ї [[Волосся Вероніки]] (скупчення Кома)<ref>[https://acc.cv.ua/news/world/unikalniy-kosmichniy-znimok-skupchennya-galaktik-u-volossi-veroniki-36400 Унікальний космічний знімок: скупчення галактик у Волоссі Вероніки. 24.09.2018, 02:50]</ref><ref>[https://portaltele.com.ua/news/kosmos/teleskop-webb-vysvitlyuye-najdavnishi-nytky-kosmichnoyi-merezhi.html Телескоп Webb висвітлює найдавніші нитки космічної мережі. 08.07.2023]</ref>.
* В серпні 2023 року, співробітники [[Національний центр наукових досліджень|Національного центру наукових досліджень]], що базується в Тулузі (Франція), за допомогою космічного телескопу Джеймса Вебба здійснили революційне відкриття в протопланетному диску зірки d203-506 [[Туманність Оріона|Великої туманності Оріона]]. А саме, було знайдено метиловий [[карбокатіон]] з хімічною формулою CH3+, який є [[Молекулярний іон|молекулярним іоном]] та вважається основним будівельним блоком [[життя]]<ref>[https://vchaspik.ua/ua/zhyttya/556959-revolyuciyne-vidkryttya-nasa-vidkryly-chastynku-v-suziryi-oriona-yaka-ye-osnovoyu Революційне відкриття NASA. Відкрили частинку в сузір'ї Оріона, яка є основою життя. 17.08.2023, 16:26]</ref>.
* 21 вересня 2023 року, NASA повідомило, що астрономи, які використовували дані телескопу Джеймса Вебба, виявили джерело [[Діоксид вуглецю|вуглекислого газу]] на крижаній поверхні [[Європа (супутник)|Європи]]. Дане відкриття має важливе значення для потенційної придатності до життя океану Європи<ref>[https://www.nasa.gov/feature/goddard/2023/nasa-s-webb-finds-carbon-source-on-surface-of-jupiter-s-moon-europa NASA’s Webb Finds Carbon Source on Surface of Jupiter’s Moon Europa. Sep 21, 2023]</ref><ref>[https://espreso.tv/teleskop-dzheyms-vebb-znayshov-vuglekisliy-gaz-na-evropi-suputniku-yupitera Телескоп Джеймс Вебб знайшов вуглекислий газ на Європі - супутнику Юпітера. 22.09.2023, 04:51]</ref>.
* 22 вересня 2023 року, в дослідженні, опублікованому в [[Astrophysical Journal|The Astrophysical Journal]], повідомлено, що телескоп JWST виявив понад 1000 галактик, таємничим чином схожих на наш Чумацький Шлях, які ховаються в ранньому Всесвіті. Двійники Чумацького Шляху у формі викривлених вінілів і тонких спіральних рукавів були знайдені JWST у минулому Всесвіту (понад 10 мільярдів років), тобто у період, коли вважалося, що насильницькі злиття галактик унеможливили існування великої кількості таких крихких галактик<ref>[https://portaltele.com.ua/news/kosmos/teleskop-jwst-bachyt-tysyachi-dvijnykiv-chumatskogo-shlyahu-yaki-ne-povynni-isnuvaty.html Телескоп JWST бачить тисячі двійників Чумацького Шляху, які «не повинні існувати». 28.09.2023]</ref>.
* 19 жовтня 2023 року, в дослідженні, опублікованому в науковому журналі Nature Astronomy, було повідомлено, що за допомогою телескопу JWST було визначено швидкість вітру в екваторіальному потоці на Юпітері, яка склала 515 км/год<ref>[https://www.nature.com/articles/s41550-023-02099-2 An intense narrow equatorial jet in Jupiter’s lower stratosphere observed by JWST. // Ricardo Hueso, Agustín Sánchez-Lavega, Thierry Fouchet, Imke de Pater ''et al.'' Nature Astronomy (2023). Published: 19 October 2023]</ref><ref>[https://tech.liga.net/ua/technology/novosti/kosmichnyi-teleskop-dzheimsa-vebba-vyiavyv-na-yupiteri-viter-zi-shvydkistiu-515-kmhod Космічний телескоп Джеймса Вебба виявив на Юпітері вітер зі швидкістю 515 км/год. 20.10.2023, 13:19]</ref>.

=== 2024 ===
* 12 серпня 2024 року групою вчених [[Чиказький університет|Чиказького університету]] на сторінках The Astrophysical Journal та [[arXiv.org|arXiv]] було опубліковано результати дослідження, згідно якого нові вимірювання, зроблені за допомогою космічного телескопа Джеймса Вебба (JWST), свідчать про те, що локальний Всесвіт віддаляється від нас зі швидкістю близько 70 км (близько 43 миль) за секунду на мегапарсек. Це відкриття допоможе нарешті вирішити розбіжність між вимірюваннями прискорення розширення Всесвіту, яка не давала спокою вченим протягом більшої частини століття, тобто розв'язати проблему метричної невизначеності напруженості Габбла, яку іноді називають найбільшою кризою в космології<ref>[https://arxiv.org/abs/2408.06153 Status Report on the Chicago-Carnegie Hubble Program (CCHP): Three Independent Astrophysical Determinations of the Hubble Constant Using the James Webb Space Telescope. // Wendy L. Freedman, Barry F. Madore, In Sung Jang et al. Comments: 61 pages, 20 figures/ Subjects: Cosmology and Nongalactic Astrophysics (astro-ph.CO). [v1] Mon, 12 Aug 2024 13:48:33 UTC]</ref><ref>{{Cite web|url=https://universemagazine.com/james-webb-dopomagaye-rozvyazaty-najbilshu-problemu-suchasnoyi-kosmologiyi/|title=Найбільша криза в космології опинилась на межі узгодження|last=Опанасенко|first=Евгений|date=2024-08-26|website=Universe Space Tech|language=uk|access-date=2024-09-07}}</ref>.
* 9 грудня 2024 року, в журналі Nature було опубліковано результати дослідження, згідно якого, за допомогою космічного телескопу Джеймса Вебба (JWST), астрономи виявили величезну кількість раніше невідомих [[астероїд]]ів у головному поясі між [[Марс (планета)|Марсом]] і [[Юпітер (планета)|Юпітером]]<ref>[https://www.nature.com/articles/s41586-024-08480-z.epdf?sharing_token=2zpc4eAHl6OTHxGBZtgW-NRgN0jAjWel9jnR3ZoTv0P-ja7frq6_-8fIUUxS2wH8DcfNao4tbABp9GIyjAvz68TjWS4tF2ErRN20RutlYEevrt_yuXm2XBELpn7sktpVTQT5Qe1h0_PGsnSsLlCG9oT5vfZOjEZBzlY7FgYv7PRo8qhayvTuDEL-LKM7UylfiRnPGk1Kt80tmrIkb0zWNOrp6drDMCuBMkjXwDDnxSI%3D&tracking_referrer=www.livescience.com JWST sighting of decameter main-belt asteroids and view on meteorite sources. // Received: 29 July 2024; Accepted: 13 November 2024; Accelerated Article Preview Published online: 09 December 2024]</ref>. Деякі з нових, раніше невідомих астероїдів, прямують до Землі та можуть становити серйозну загрозу для нашої планети<ref>[https://www.livescience.com/space/asteroids/james-webb-telescope-spots-more-than-100-new-asteroids-between-jupiter-and-mars-and-some-are-heading-toward-earth James Webb telescope spots more than 100 new asteroids between Jupiter and Mars — and some are heading toward Earth. // By Sharmila Kuthunur. 16 December 2024]</ref><ref>[https://techno.nv.ua/ukr/popscience/teleskop-dzheymsa-vebba-viyaviv-tisyachi-novih-asterojidiv-shcho-stanovlyat-zagrozu-dlya-zemli-50474516.html Деякі прямують до Землі. Телескоп імені Джеймса Вебба допоміг виявити сотні астероїдів. 16.12.2024, 22:00]</ref>.

== Допомога кубсата-партнера MANTIS ==
Космічний телескоп Джеймса Вебба (JWST або Webb) у далекосяжних пошуках екзопланет отримає певну допомогу від набагато меншого штучного супутника, оптимізованого для спостереження за активністю зірок. Згідно повідомлення NASA, на допомогу Джеймсу Веббу в 2026 році буде запущено [[CubeSat|кубсат]], який називається — моніторинг активності найближчих зірок за допомогою ультрафіолетової візуалізації та спектроскопії, або MANTIS. Як сплановано, ці два космічні об'єкти доповнять один одного. Серед багатьох завдань JWST ретельно вивчає атмосферу кам’янистих планет, на яких може існувати життя, як-от нещодавнє дослідження екзопланети в системі TRAPPIST-1. Тим часом MANTIS буде розглядати активність зірок, наприклад їх спалахи. MANTIS дивитиметься в глиб космосу в ультрафіолетовому світлі, включаючи найенергетичніший набір довжин хвиль, знаний як екстремальний ультрафіолет. За даними [[Університет Колорадо у Боулдері|Університету Колорадо в Боулдері]], це буде перший дослідник неба в цьому діапазоні після того, як Extreme Ultraviolet Explorer<ref>[https://www.britannica.com/technology/Earth-satellite Extreme Ultraviolet Explorer. United States satellite]</ref> припинив свою діяльність у 2001 році<ref>[https://portaltele.com.ua/news/kosmos/teleskop-jwst-otrymuye-partnera-dlya-poshuku-planet.html Телескоп JWST отримує партнера для пошуку планет. 16.06.2023]</ref>.

== Див. також ==
* [[Кеплер (орбітальний телескоп)]]
* [[Гершель (космічний телескоп)]]
* [[Хеопс (космічний телескоп)]]
* [[Габбл (телескоп)]]

== Примітки ==
{{reflist||refs=
<ref name="ars-20210601">{{cite web |last=Berger |first=Eric |url=https://arstechnica.com/science/2021/06/webb-telescope-launch-date-slips-again/ |title=Webb telescope launch date slips again |work=Ars Technica |date=1 червня 2021 |access-date=1 червня 2021 |archive-date=1 червня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210601225634/https://arstechnica.com/science/2021/06/webb-telescope-launch-date-slips-again/ }}</ref>

<ref name="spacenews_could-delay-jwst">{{cite news|url=https://spacenews.com/ariane-5-issue-could-delay-jwst/|title=Ariane 5 issue could delay JWST|last=Foust|first=Jeff |date=12 травня 2021|publisher=SpaceNews|access-date=13 травня 2021}}</ref>

<ref name="esa-dec">{{cite web|url=https://www.esa.int/Science_Exploration/Space_Science/Webb/Targeted_launch_date_for_Webb_18_December_2021|title=Targeted launch date for Webb: 18 December 2021|publisher=ESA|date=8 вересня 2021|access-date=8 вересня 2021|archive-date=30 жовтня 2021|archive-url=https://web.archive.org/web/20211030041547/https://www.esa.int/Science_Exploration/Space_Science/Webb/Targeted_launch_date_for_Webb_18_December_2021}}</ref>

<ref name="universemagazine_zapusk-jwst-perenesenyj-na-24-grudnya">{{cite web |url=https://universemagazine.com/zapusk-jwst-perenesenyj-na-24-grudnya/ |title=Запуск JWST перенесений на 24 грудня |work=The Universe. Space.Tech |author=За матеріалами spaceflightnow.com |date=15.12.2021 |accessdate=2021-12-17 |archive-date=16 грудня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20211216111248/https://universemagazine.com/zapusk-jwst-perenesenyj-na-24-grudnya/ }}</ref>

<ref name="Mirrors Webb">{{cite web|url=https://webb.nasa.gov/content/observatory/ote/mirrors/index.html|title=Mirrors Webb|publisher=NASA|access-date=31 січня 2022|archive-date=4 лютого 2022|archive-url=https://web.archive.org/web/20220204204441/https://webb.nasa.gov/content/observatory/ote/mirrors/index.html}} {{PD-notice}}</ref>
}}

== Галерея ==
<gallery mode="packed" heights="100" caption="Перші зображення космічного телескопа Джеймса Вебба — опубліковані 12 липня 2022 року">
File:NASA’s Webb Reveals Cosmic Cliffs, Glittering Landscape of Star Birth.jpg|Cosmic Cliffs of [[Carina Nebula]] ([[NGC 3324]]) (NIRCam)
File:NASA’s Webb Reveals Cosmic Cliffs, Glittering Landscape of Star Birth - Flickr - James Webb Space Telescope.png|[[Carina Nebula]] ([[NGC 3324]]) (MIRI)
File:NASA’s Webb Captures Dying Star’s Final ‘Performance’ in Fine Detail.png|[[Southern Ring Nebula]] ([[NGC 3132]]; Left: NIRCam; Right: MIRI)
File:Webb’s First Deep Field (MIRI and NIRCam Images Side by Side).png|[[Webb's First Deep Field]] ([[SMACS 0723]]; Left: [[MIRI (Mid-Infrared Instrument)|MIRI]]; Right: [[NIRCam]])
File:Stephan's Quintet taken by James Webb Space Telescope.jpg|[[Stephan's Quintet]] (NIRCam/MIRI composite)
File:Exoplanet WASP-96 b (NIRISS Transmission Spectrum) (weic2206a).jpeg|Spectrum of [[WASP-96b]]
</gallery>

== Джерела ==
* [https://www.jwst.nasa.gov/content/webbLaunch/whereIsWebb.html Поточний статус польоту] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211229163642/https://jwst.nasa.gov/content/webbLaunch/whereIsWebb.html |date=29 грудня 2021 }}

=== Відео ===
* [https://www.youtube.com/watch?v=S0oLSB9B16E Джеймс Вебб. 29 діб на межі — [[Alpha Centauri (сайт)|thealphacentauri.net]]]
* [https://www.youtube.com/watch?v=1vzxX9_YzFw Джеймс Вебб: телескоп, що переверне астрономію! — [[Alpha Centauri (сайт)|thealphacentauri.net]]]
* [https://www.youtube.com/watch?v=xfPL_ZGjnjw Джеймс Вебб. Запуск, розгортання та орбіта космічного телескопа. — Всесвіт UA] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211215230156/https://www.youtube.com/watch?v=S0oLSB9B16E |date=15 грудня 2021 }}
* [https://www.youtube.com/watch?v=RXoQTUqSo-4 Джеймс Вебб — телескоп, що зжер астрономію]
* [https://www.youtube.com/watch?v=ZignP6zYl88 Космічний телескоп Джеймса Вебба. Конструкція телескопа та майбутня наука. — Всесвіт UA] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211215230155/https://www.youtube.com/watch?v=ZignP6zYl88 |date=15 грудня 2021 }}
* [https://www.youtube.com/watch?v=J5PzcuYFpVg  Неймовірна місія телескопу Вебба — Хмаринка Science] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20211215230213/https://www.youtube.com/watch?v=J5PzcuYFpVg&gl=US&hl=en |date=15 грудня 2021 }}
* [https://www.youtube.com/watch?v=o11vsRjMdVY Шокуюче відкриття космічного телескопа Джеймс Вебб]

=== Текстові ===
* {{Публікація |стаття |посилання=https://universemagazine.com/desyat-czikavyh-faktiv-pro-teleskop-james-webb/ |назва=Десять цікавих фактів про телескоп James Webb |видання= The Universe. Space. Tech. |author= |день=13 |місяць=12 |рік=2021 |accessdate=2022-02-05 |ref=Десять цікавих фактів про телескоп James Webb}}
* {{Публікація |стаття |посилання=http://www.astrosvit.in.ua/novyny/inshi-novyny/vstanovleno-pershi-naukovi-tsili-dlya-kosmichnogo-teleskop-dzhejmsa-vebba |назва=Встановлено перші наукові цілі для космічного телескоп Джеймса Вебба |видання=Український астрономічний портал |оригінал= NASA's New James Webb Space Telescope Just Got Its 1st Science Targets |оригінал посилання=https://www.space.com/38807-nasa-reveals-first-james-webb-telescope-projects.html |оригінал мова=en |автор= Calla Cofield |відповідальний= Іван Крячко |рік=2017 |місяць=11 |день=17|інфо= |ref=Встановлено перші наукові цілі для космічного телескоп Джеймса Вебба}}
* {{Публікація |стаття |посилання= https://tyzhden.ua/nastupnyk-habbla/ |назва=Наступник «Габбла» |видання=[[Український тиждень]] |accessdate=2024-10-26 |автор= Олег Фея |рік=2022 |місяць=1 |день=6 |ref=Наступник «Габбла»}}
* {{Публікація |стаття |посилання= https://thealphacentauri.net/114224-teleskop-vebba-vidpravivsya-v-kosmos-nova-era-astronomiyi-pochalas/ |назва=Телескоп Вебба відправився в космос – нова ера астрономії почалась |оригінал=Webb telescope blasts off successfully — launching a new era in astronomy |оригінал посилання=https://www.nature.com/articles/d41586-021-03655-4 |оригінал мова=en |видання= Alpha Centauri |автор= Alexandra Witze |відповідальний= Даниїл Бодюл |інфо= |рік=2022  |день=4 |місяць=01 |accessdate=2022-02-05 |ref=Телескоп Вебба відправився в космос}}
{{commonscat|James Webb Space Telescope}}
* {{cite web| url= https://www.space.com/21925-james-webb-space-telescope-jwst.html |title= James Webb Space Telescope (JWST) — A complete guide |work=space.com |author= Elizabeth Howell, Daisy Dobrijevic |date= 27 квітня 2023 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20220124213811/https://www.space.com/21925-james-webb-space-telescope-jwst.html |archivedate=24 січня 2022 }}
* [http://www.stsci.edu/jwst/ JWST homepage at STScI] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20200604113403/https://www.stsci.edu/jwst/ |date=4 червня 2020 }}
* [http://sci.esa.int/jwst/ JWST homepage at ESA] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20110523063019/http://sci.esa.int/jwst/ |date=23 травня 2011 }}
* [https://jwstfeed.com Неофіційний сайт телескопа]
* [https://kunsht.com.ua/articles/dva-roky-teleskopu-vebba-ekzoplanety-ranni-halaktyky-ta-inshi-neymovirni-vidkryttia Два роки телескопу Вебба: екзопланети, ранні галактики та інші неймовірні відкриття - Журнал Куншт]
{{JWST}}
{{Космічні телескопи}}
{{Європейське космічне агентство}}
{{НАСА}}

{{Бібліоінформація}}
{{Добра стаття}}

[[Категорія:Європейське космічне агентство]]
[[Категорія:NASA]]
[[Категорія:Міжнародні космічні проєкти]]
[[Категорія:Інфрачервоні телескопи]]
[[Категорія:Телескопи США]]
[[Категорія:Телескопи Канади]]
[[Категорія:Проєкти пошуку екзопланет]]
[[Категорія:Програма «Flagship»]]
[[Категорія:Космонавтика 2021]]
[[Категорія:Мегапроєкти]]
[[Категорія:Космічні телескопи]]

title: Загальна інформація

Організація: НАСА / ЄКА / КАА / ІДКТ

Виготовлено з участю: Northrop Grumman · Ball Aerospace & Technologies

Дата запуску: 25 грудня 2021

Запущено з: Куру

Засіб запуску: Ariane 5 ECA

Тривалість місії: 5-10 років

Маса: 6 т

Тип орбіти: гало-орбіта навколо точки Лагранжа L2 · системи Сонце—Земля

Орбітальний період: 6 міс.

Довжина хвилі: Інфрачервоне, Видимий спектр (частково)

title: Інструменти

Mid-Infrared Instrument (MIRI): 5 — 27 мкм (до 29 мкм)

Інфрачервоний Спектрограф (ближнього діапазону)(NIRSpec): 0,6 — 5 мкм · до 100 об'єктів рівночасно

Інфрачервона камера (ближнього діапазону) (NIRCam): 0,6 — 5 мкм

title: Зовнішні посилання

Інтернет-сторінка: jwst.nasa.gov · sci.esa.int/jwst · asc-csa.gc.ca · jwst.stsci.edu