text:
# 1972 в Українській РСР
1972 в Україні — це перелік головних подій, що відбуваються у 1972 році в Україні. Також подано список відомих осіб, що народилися та померли в 1972 році. Крім того, зібрано список пам'ятних дат та ювілеїв 1972 року.

## Події
- 10 січня — трамвайна аварія у Львові, внаслідок якої загинуло 26 осіб.
- 12 січня — початок «великого погрому» — операції КДБ «Блок» проти українських дисидентів: КДБ УРСР у Києві та Львові було заарештовано 14 діячів дисидентського руху, звинувачених в «українському буржуазному націоналізмі» і поширенні самвидаву. Всього протягом року зазнали репресій 89 чоловік, більшість з яких були засуджені до великих термінів ув'язнення або поміщені у психіатричні лікарні. Це стало початком масових репресій проти української інтелігенції, які тривали майже неперервно до кінця 1976 року, коли за ініціативою голова КДБ Віталія Федорчука розпочалось переслідування організаторів і учасників гельсінського руху.
- 15 квітня — 20-річний динамівець Олег Блохін забив свій перший гол в чемпіонаті СРСР у ворота дніпропетровського «Дніпра». Всього за сезон 1972 року він забив 18 голів, що дало змогу закріпитись в основному складі і зіграти за Олімпійську збірну СРСР, з якою Олег Блохін здобув бронзові медалі.
- 10 травня — звільнення Петра Шелеста «у зв'язку з переведенням на іншу роботу» з посади першого секретаря ЦК КП України.
- 19 травня — прихід до влади в УРСР лояльного до Москви Володимира Щербицького, з яким пов'язана хвиля арештів українських дисидентів 1972—1973 років. Зокрема були заарештовані В'ячеслав Чорновіл, Євген Сверстюк, Василь Стус, Тарас Мельничук, Іван Світличний, Іван Дзюба, Михайло Осадчий, Юлій Шелест та інші.
- 25 червня — масові заворушення в Дніпродзержинську спричинені загибеллю трьох людей у пожежі авто медвитверезника.
- 9 липня — Підземний ядерний вибух потужністю 3,8 кт на газовій свердловині «Факел» поблизу села Хрестище Красноградського району Харківської області з метою закриття аварійного газового викиду. Але поставлену задачу виконати не вдалось — газовий факел згасили через кілька місяців стандартними методами.

## Особи

### Призначено, звільнено
- 10 травня — «У зв'язку з переведенням на іншу роботу» з посади першого секретаря ЦК КП України звільнено Петра Шелеста. Спочатку його перевели на посаду заступника голови Ради Міністрів СРСР, а через рік змусили вийти на пенсію і заборонили оселятися на Україні.
- 19 травня — прихід до влади в УРСР лояльного до Москви Володимира Щербицького.

### Народились
- 6 січня:
  - Владислав Ващук — український футболіст («Динамо» Київ, «Спартак» Москва).
  - Олександр Головко — український футболіст («Дніпро» Дніпропетровськ, «Динамо» Київ).
- 8 січня — Сергій Ателькін — український футболіст; (пом.. 2020).
- 28 травня — Сашко Положинський — український співак, шоумен, лідер гурту «Тартак» («Я не знаю»).
- 6 липня — Жанна Пінтусевич-Блок — українська спортсменка, легкоатлет, чемпіонка світу в бігу на 200 метрів.
- 17 липня — Сергій Льовочкін — народний депутат України, Глава Адміністрації Президента України (2010—2014 рр.).
- 30 липня — Олесь Санін — український кінорежисер (Мамай, Перебіжчик, Матч, Поводир), актор, оператор, продюсер, музикант і скульптор.
- 11 вересня — Євген Браславець — український спортсмен, чемпіон Олімпійських ігор з парусного спорту (1996).
- 3 грудня — Олег Ляшко — український політик, народний депутат України, журналіст.
- 11 грудня:
  - Андрій Гусін — український футболіст («Карпати» Львів, «Динамо» Київ); (пом.. 2014).
  - Ахтем Сеїтаблаєв — український актор («Правило бою», «Мамай») та режисер («Кіборги», «Чужа молитва», «Хайтарма») кримськотатарського походження.
- 14 грудня — Геннадій Біліченко — український військовий діяч, капітан, перший загиблий військовослужбовець в антитерористичній операції; (пом.. 2014).
- 29 грудня:
  - Євген Нищук — український актор театру, кіно та дубляжу. 15-й Міністр культури України.
  - Тарас Силенко — український кобзар; (пом.. 2021).

### Померли
- 29 березня — Іван Іванович Огієнко — український вчений, митрополит (з 1944 р.), політичний, громадський і церковний діяч; брат прадіда Сергія Бубки; (нар. 1882).
- 14 травня — Олександр Корнійчук — український письменник-драматург («Загибель ескадри», «Платон Кречет»); (нар. 1905).
- 26 жовтня — Ігор Сікорський — американський авіаконструктор українського походження; автор першого світового рекоду швидкості (з екіпажем) — 111 км/год (1911 р., на літаку «Сікорський-2»), збудував близько 15 типів літаків, першим створив турбінні вертольоти і вертольоти-амфібії; конструктор першого вдалого американського гелікоптера; (нар. 1889).
- 6 листопада - Віктора Івченка - український кінорежисер, педагог; (нар. 1912).
- 25 грудня — Василь Помагайба — український педагог; (нар. 1892).
- 28 грудня - Галина В’юн - українська громадська діячка, письменниця; (нар. 1912).

## Засновані, створені
- Утворене Мирноград — місто обласного підпорядкування в Донецькій області.
- Інститут проблем машинобудування ім. А. М. Підгорного Національної академії наук України.
- Інститут проблем кріобіології і кріомедицини Національної академії наук України (у Харкові).
- Державна установа "Національний інститут хірургії та трансплантології імені О.О. Шалімова" Національної академії медичних наук України.
- Інститут агроекології і природокористування Національної академії аграрних наук України.
- відкриття пам’ятника Григорію Сковороді у селищі міського типу Чорнухи Лубенського району Полтавської області.

## Зникли, скасовані
Тамарівка - село підпорядковане Кам'янській сільській раді Роздільнянського району Одеської області.

## Видання, твори
- вихід на екрани фільму "Пропала грамота".

## Пам'ятні дати та ювілеї
- 1150 років з часу (822 рік):
  - входження західноукраїнських земель до держави Велика Моравія, яку заснував Моймир I.
- 1000 років з часу (972 рік):
  - смерті Великого князя київського (945—1022 рр.) з династії Рюриковичів Святослава Ігоровича (Хороброго).
  - початку правління князя Київської Русі Ярополка Святославовича.
- 950 років з часу (1022 рік):
  - перемоги тмутороканського князя (990/1010—1023) Мстислава Володимировича над Редедею, ватажком абхазо-адигзькому племені касогів.
- 900 років з часу (1072 рік):
  - Прийняття «Правди Ярославичів» — збірника руських законів у Вишгороді на з'їзді трьома старшими Ярославичами — Ізяславом Ярославовичем, Святославом Ярославичем та Всеволодом Ярославовичем, що разом правили Руссю[1].
- 875 років з часу (1097 рік):
  - У м. Любечі відбувся Любецький з'їзд князів (київський Святополк Ізяславич, переяславський Володимир Мономах, смоленський Давид Ігорович, теребовлянський Василько Ростиславич), на якому прийнято постанову «кождо да держить отчину свою»[2].
- 750 років з часу (1222 рік):
  - з'їзд князів у Києві, що відбувся з приводу надання допомоги половцям у боротьбі з монголо-татарами.
- 725 років з часу (1247 рік):
  - укладення князем Данилом Галицьким миру з угорським королем Белою IV.
  - заснування Львова галицьким князем Данилом Романовичем.
- 700 років з часу (1272 рік):
  - проголошення князем Левом Даниловичем міста Львова столицею Галицько-Волинського князівства[3].
- 650 років з часу (1322 рік):
  - захоплення литовським князем Гедиміном Києва. Він посадив у ньому намісником Міндовга Гольшанського.
- 525 років з часу (1447 рік):
  - 2 травня — видання у Вільні Привілея 1447 року (привілея Казимира IV Ягеллончика) — законодавчого акту (загальноземський привілей) у Великому князівстві Литовському, який значно розширив права і привілеї шляхти, а також поклав початок юридичного оформлення залежності селян від феодалів[4]
- 475 років з часу (1497 рік):
  - 26 жовтня — розгрому військом молдавського господаря Штефана III армії польського короля Яна I біля Козмінського лісу на Буковині (нинішнє село Валя Кузьмина на території Чернівецької області).
- 425 років з часу (1547 рік):
  - перемоги козаків під проводом барського старости Берната Претвиця татар під Очаковим.
- 400 років з часу (1572 рік):
  - 2 червня — заснування реєстрового козацтва, коли універсалом короля Сигізмунда II Авґуста коронному гетьманові Єжи (Юрію) Язловецькому було доручено найняти з низових козаків на службу 300 осіб. Загалом, 500 реєстровцям гарантувалась особиста свобода, оплата з державної скарбниці і звільнення від переслідувань цивільним судом. У 1590 році реєстр було збільшено до 1000 чоловік, а у 1637 році до 8 тисяч[5].
- 375 років з часу (1597 рік):
  - 11 квітня — чвертування Северина Наливайка поляками у Варшаві за наказом Станіслава Жолкевського після невдалого для козаків Солоницького бою 1596 року та змови угодовської частини козацької старшини, яка підступно захопила С. Наливайка[6].
- 350 років з часу (1622 рік):
  - морського походу запорозьких козаків на допомогу донським. Французький посол де Сезі про ці походи писав до Парижа так: «Поява 4 козацьких човнів викликала більшу розгубленість, ніж якби з'явилася чума — так вони бояться козаків…»[7]
  - вдалого походу на Перекоп під орудою реєстрового козацького гетьмана (1622—1628 з перервами) Михайла Дорошенка.
- 300 років з часу (1672 рік):
  - 13 березня — усунення лівобережного гетьмана Дем'яна Ігнатовича (Многогрішного) від гетьманської влади внаслідок заколоту.
  - 17 червня — обрання на старшинській раді в Козачій Діброві (поблизу Конотопа) лівобережним гетьманом Івана Самойловича.
  - початку польсько-турецької війни, що тривала до 1676 року, у ході якої козацьке військо Петра Дорошенка воювало проти поляків у союзі з османами. Бойові дії відбувалися на території України:
    - 18 липня — битви під Ладижином (Батозька битва)
    - битви під Уманню
    - 18-27 серпня — османського-козацьке військо взяло в облогу й захопило Кам'янець.
    - битви під Корцем
    - 20 вересня — початку облоги османсько-козацьким військом Львова (до 6 жовтня).
    - 5-14 жовтня — успішного походу проти татарських чамбулів польського гетьмана Яна III Собєського.
    - 5-6 жовтня — битви під Краснобродом
    - 6 жовтня — битва під Наролем
    - 7 жовтня — битви під Немировом
    - 9 жовтня — битви під Комарним
    - 14 жовтня — битва під Петранкою
    - битва під Калушем
    - 28 жовтня — укладення Бучацького мирного договору між Річчю Посполитою і Османською імперією, що завершив перший етап війни[8][9] (28) жовтня 1672 року в місті Бучачі[10]. За договором до Османської імперії відійшли Подільське воєводство (від Бучача — по Брацлав), на Брацлавщині і Південній Київщині, з якої виводились польські залоги, визнавалася влада Петра Дорошенка і Річ Посполита зобов'язувалася сплатити Османській імперії контрибуцію за зняття облоги Львова і щорічно платити 22 тисячі золотих дукатів данини. Бучацький мирний договір був відхилений сеймом і Польсько-турецька війна продовжилась до укладення Журавненського договору 1676 року.
- 250 років з часу (1722 рік):
  - 2 квітня — видання у Петербурзі царського указу про ліквідацію гетьманства і утворення в Глухові Малоросійської колегії — органу управління Лівобережною Україною, яка складалася з російських воєвод на чолі з генералом Степаном Веляміновим.
  - 14 липня — обрання Павла Полуботка наказним гетьманом України на старшинській раді в Глухові до проведення гетьманських виборів на заміну покійному Івану Скоропадському.
- 200 років з часу (1772 рік):
  - 5 серпня — проведення першого поділу Польщі та входження Королівства Галичини та Володимирії до складу Габсбурзької імперії.
- 125 років з часу (1772 рік):
- *8 квітня — арешту за участь у таємній організації Кирило-Мефодіївське братство поета Тараса Шевченка та історика Миколу Костомарова.
- 50 років з часу (1922 рік):
  - 1 лютого — ухвалення рішення політбюро ЦК КП(б)У про вивезення 8 млн пудів хліба з голодуючої України до Росії.
  - 12 квітня — рішення Всеукраїнського центрального виконавчого комітету у Харкові "в додаток до постанови своєї від 30 листопада 1921 року, «подарувати повну персональну амністію всім, що є закордоном особам українського громадянства», які раніше воювали на боці регулярних антирадянських армій.
  - 30 грудня — ухвалення на I з'їзді Рад Декларації та Договору про утворення Союзу Радянських Соціалістичних Республік. Нова комуністична країна об'єднала більшу частину території колишньої Російської імперії з населенням 134 мільйони чоловік і стала першою у світі країною, заснованою на ідеології марксизму.
- 25 років з часу (1947 рік):
  - призначення 27 лютого першим секретарем ЦК КП(б) України Лазара Кагановича.
  - початку 28 квітня масового виселення українців з південно-східних регіонів Польщі на західні та північні території, які раніше входили до складу Німеччини.
  - 10 червня — підписання українськими політичними партіями та організаціями в еміграції статуту Української Національної Ради (УНРади), створеної для консолідації всіх самостійницьких сил для відновлення незалежної української держави з демократичним устроєм.
  - 21 жовтня — початок однієї з найбільших депортацій населення Західної України, яка увійшла в історію під назвою операція «Захід». За час її проведення до Сибіру і Казахстану було вивезено 26 682 сімей загальною кількістю 77 808 осіб.
  - 14 грудня — ухвалення постанови Ради міністрів СРСР і ЦК ВКП(б) «Про проведення грошової реформи і відміну карток на продовольчі та промислові товари», яка запровадила обмін грошей та скасувала карткову систему.

### Установ та організацій
- 250 років з часу (1722 рік):
  - заснування Малоросійської колегії, яка замінила Малоросійський приказ.
  - ліквідації Генеральної військової канцелярії гетьмана Івана Скоропадського.
- 125 років з часу (1847 рік):
  - ліквідації Кирило-Мефодіївське товариство
- 50 років з часу (1922 рік):
  - 31 березня — заснування у Києві студії-театру «Березіль» режисером і драматургом Лесем Курбасом.
- 25 років з часу (1947 рік):
  - 21 листопада — засновання у Нью-Йорку Панамериканської української конференції (ПАУК).

### Видатних особистостей

#### Народження
- 950 років з часу (1022 рік):
  - народження Єлизавети Ярославни — найстаршої доньки Ярослава Мудрого, видана 1045 року за норвезького конунга Гаральда Суворого; пом. 1066).
- 925 років з часу (1047 рік):
  - народження Вишеслава — української княжни, з 1067 року дружини польського князя, пізніше короля Болеслава II Сміливого.
- 875 років з часу (1097 рік):
  - народження Ізяслава Мстиславича — Великого князя київського (1146—1149, 1151—1154 рр.), князя волинського (1135—1142, 1146—1151 рр.), переяславського (1132—1133, 1142—1146 рр.), полоцького (1130—1132 рр.), курського (1127—1130 рр.) з династії Рюриковичів; старшого сина Мстислава Великого, онука Володимира Мономаха, родоначальника волинської династії Ізяславичів, прадіда Данила Галицького; (пом. 13 листопада 1154).
- 800 років з часу (1172 рік):
  - 5 квітня — народження Ростислава Рюриковича (у хрещенні Михайла) — Великий князь Київський у 1204—1205 роках, син Рюрика Ростиславича; (пом. 1218)[11].
- 575 років з часу (1397 рік):
  - народження Хаджи I (Хаджи Ґерая) — засновника незалежної Кримської держави і династії Ґераїв; першого хана Криму в 1441—1466 роках; (пом. 1466).
  - народження Кімбурги Мазовецької (Цимбарки Мазовецької) — польсько-литовсько-української княжни з династії П'ястів та Романовичів, була правителькою Австрійського князівства з 1412 до 1424 р., як дружина правителя Австрії Ернста Залізного з династії Габсбурґів. Була нащадком королів Русі Данила Романовича та Юрія І; (пом. 28 вересня 1429)
- 500 років з часу (1397 рік):
  - народження Єжи Крупського (Юрія, Георгія[12][13]; пол. Krupski Jerzy, Jędrzey[14] (1497 — 1548[15]) — руський[16] шляхтича Королівства Польського, дипломата, воєначальника, урядника, християнського релігійного діяча, каштеляна м. Белз 1509 р., каштеляна м. Львова у 1515 р., белзького воєводи в 1533 р.
- 375 років з часу (1597 рік):
  - народження 10 січня — Петра Могили — українського політичного, церковного та освітнього діяча, Митрополита Київського, Галицького і всієї Русі (1633—1647), екзарх Константинопольського патріарха, архімандрит Києво-Печерського монастиря (з 1627); пом. 1647).
- 350 років з часу (1622 рік):
  - народження Романа Ракушки-Романовського — державного і церковного діяча часів Гетьманщини, підскарбія за гетьмана Івана Брюховецького (1663—1668 рр.), священика у Брацлаві (1668—1676 рр.) і Стародубі (1676—1703 рр.), імовірного автора «Літопису Самовидця»; (пом. 1703).
  - народження Степана Орлика — литовсько-білоруського шляхтича польсько-чеського походження, батька українського гетьмана Пилипа Орлика; (пом. 1673).
- 325 років з часу (1647 рік):
  - народження Девлет III Ґерая (Кара-Девлет Ґерая) — кримського хана у 1716—1717 р.р. з династії Ґераїв, наступника Каплана I Ґерая, попередника Саадета IV Ґерая; (пом. 1717).
- 300 років з часу (1672 рік):
  - народження 11 жовтня — Пилипа Степановича Орлика — українського державного діяча, українського військового, політичного і державного діяча, Гетьмана Війська Запорозького у вигнанні (1710—1742 рр.); (пом. 26 травня 1742).
- 275 років з часу (1697 рік):
  - народження 6 червня — Митрополи́та Пили́па Володковича (у світі Феліція́на Пилипа Володковича)[17]) — українського і білоруського релігійного діяча, єпископа Української греко-католицької церкви; з 18 липня 1762 року митрополита Київського, Галицького та всієї Руси — настоятеля УГКЦ; (пом. 12 лютого 1778).
  - народження Григо́рія Кири́ловича Леви́цького — українського художника, графіка 18 ст.; (пом. 1769).
  - народження Михайла Васильовича Скоропадського — генерального підскарбія Глухівського періоду в історії України, члена Правління гетьманського уряду (1741—1758 рр.) та члена Генеральної військової канцелярії за правління гетьмана Кирила Розумовського[18]; (пом. 2 січня 1758).
- 250 років з часу (1722 рік):
  - народження 3 грудня — Григорія Савича Сковороди — видатного українського філософа-містика, богослова, поета, педагога; (пом. 1794).
  - народження Бахадира II Ґерая — кримського хана у 1782 р.; (пом. 1791).
  - народження Василя Баюрака — ватажка загону опришків, спільника і наступника Олекси Довбуша; (пом. 1754).
  - народження Івана Андрійовича Полетики — доктора медицини, професор, директора Санкт-Петербурзького генерального сухопутного госпіталю, керівника Васильківського карантину; (пом. 1783).
  - народження Петра Рогуля — українськиого іконописця і портретиста 18 століття; (пом. 1800).
- 225 років з часу (1747 рік):
  - народження 25 березня — Олександра Андрійовича Безбородька — полковника Ніжинського та Київського козацьких полків Війська Запорозького. Члена Російської Академії, почесного члена Академії Мистецтв, імперського сенатора, світлішого князя Російської імперії, канцлера уряду періоду російської імператриці Катерини II; (пом. 1799).
  - народження Петра Симонтовського — українського лікаря, епідеміолога; (пом. 1815).
- 200 років з часу (1772 рік):
  - народження Нахмана із Брацлава — засновника брацлавського (бресловського) хасидизму; (пом. 1810).
- 150 років з часу (1822 рік):
  - народження 4 лютого — Євсевій Черкавський — український і польський освітній та політичний діяч, ректор Львівського університету (1875—1876, 1876—1877, 1887—1888), посол-віриліст до Галицького крайового сейму і австрійського парламенту, шкільний радник; (пом. 1896).
  - народження 8 лютого — Опанас Маркович — український фольклорист, етнограф, громадський діяч, член Кирило-Мефодіївського Братства; (пом. 1867).
  - народження 7 жовтня — Іван Харитоненко — український землевласник, промисловець-цукрозаводчик, філантроп і меценат; (пом. 1891).
- 125 років з часу (1847 рік):
  - народження 9 січня — Семена Ярошенка — політичного діяча і математика. Доктора наук. Гласного Одеської міської думи у трьох скликаннях, міського голови Одеси з 2 по 11 травня 1905 року. Ректора Імператорського Новоросійського університету (сьогодні — Одеський національний університет імені І. І. Мечникова) (1881—1890); (пом. 1917).
  - народження 7 лютого — Олександра Русова — українського етнографа, фольклориста, сатирика, громадського діяча; (пом. 1915).
  - народження24 лютого — Мелітона Бучинського — українського галицького фольклориста, етнографа, громадсько-освітнього діяча. Члена НТШ (1873); (пом. 1903).
  - народження 17 березня — Федора Вовка — українського антрополога, етнографа, археолога, археографа, музеєзнавця, видавця та літературознавця. Автора першої науково обґрунтованої концепції антропологічного складу українців; (пом. 1918).
- 17 березня — Олексія Маркевича — дослідника історії України і Росії XVI—XVIII ст.; (пом. 1903).
  - народження 6 червня — Олександра Барвінського — українського громадсько-політичного діяча Галичини, історика, педагога; (пом. 1926).
  - народження 23 серпня — Іллі Шрага — українського громадського і політичного діяча, чернігівського адвоката. Депутата І Державної думи Російської імперії, члена Української Центральної Ради, а також культурного діяча, відомого підтримкою класиків української літератури. Ідеолога чернігівської «Просвіти»; (пом. 1915).
  - народження 18 листопада — Володимира Навроцького (1847—1882) — українського економіста, статистика і публіциста; (пом. 1882).
- 100 років з часу (1872 рік):
  - народження 25 січня — Миколи Скрипника — українського політичного і державного діяча, голови раднаркому більшовицької УНР (1918—1919 рр.); (пом. 1933).
  - народження 15 лютого — Ціріца Густава — начальника штабу Української галицької армії; (пом. 1920).
  - народження 23 вересня — Соломії Крушельницької — української оперної співачки; (пом. 1952).
  - народження 9 листопада — Богдана Лепкого — українського поета, прозаїка, літературознавця; (пом. 1941).
- 75 років з часу (1897 рік):
  - народження 6 січня — Володимира Сосюри — українського письменника, поета, автора понад 40 збірок поезій; (пом. 1965).
  - народження 14 січня — Панаса Любченка — українського радянського партійного та державного діяча; голови Ради Народних Комісарів УРСР (1934—1937 рр.); (пом. 1937).
  - народження 21 червня — Юрія Кондратюка (Олександра Гнатовича Шаргея) — українського вченого-винахідника, одного з піонерів ракетної техніки і теорії космічних польотів; (пом. 1942).
  - народження 6 вересня — Івана Микитенка — українського письменника («Вуркагани») і драматурга («Соло на флейті»); (пом. 1937).
- 50 років з часу (1922 рік):
  - народження 1 березня — Івана Яновського (літературний псевдонім Микита Коцюба) — українського письменника, сатирика, байкаря, педагога, заслуженого вчителя УРСР; (пом. 1981).
  - народження 19 червня — Віктора Дущенка- українського фізика; (пом. 1985).
  - народження 21 червня — Георгія Аванесова — українського диригента; (пом. 1982).
  - народження 30 серпня — Павла Глазового — українського письменника-гумориста; (пом. 2004).
  - народження 19 листопада — Юрія Кнорозова — українського історика та етнографа, спеціаліста з епіграфіки та етнографії; відомого своєю дешифровкою писемності майя; (пом. 1999).
  - народження 29 грудня — Володимира Югая — українського живописця, заслуженого художника УРСР (1976); (пом. 1997).
- 25 років з часу (1947 рік):
  - народження 23 лютого — Валерія Пустовойтенка — українського політика, прем'єр-міністра України (1997—1999 рр.).
  - народження 29 червня — Михайла Іллєнка — українського кінорежисера («ТойХтоПройшовКрізьВогонь»); брата режисера Юрія Іллєнка.
  - народження 9 липня — Анатолія Кочерги — українського оперного співака (баса).
  - народження 14 липня — В'ячеслава Брюховецького — українського літературознавеця, педагога і громадського діяча; Героя України, почесного президента Києво-Могилянської академії.
  - народження 7 серпня — Софії Ротару — української співачки, Народної артистки України.
  - народження 1 вересня — Миколи Мозгового — українського естрадного співака, композитора; (пом. 2010).
  - народження 16 вересня — Валерія Марченка — українського дисидента-правозахисника, літературознавця і перекладача; (пом. 1984).
  - народження 10 жовтня — Ніни Матвієнко — української співачки, народної артистки України (1985), Лауреатки Державної премії УРСР ім. Т. Г. Шевченка (1988), Герой України (2006).
- 26 жовтня:
  -     - народження Ольги Матешко — української актриси (Пропала експедиція, Звинувачується весілля, Якщо можеш — пробач, Вавілон XX, В бій ідуть одні «старики»).
    - народження В'ячеслава Криштофовича — українського кінорежисера («Одинока жінка бажає познайомитись», «Ребро Адама»).

  - народження 27 листопада — Іллі Ноябрьова — українського телеведучого, режисера, актора.
  - народження 17 грудня — Миколи Азарова — українського політика і державного діяча, 14-го прем'єр-міністра України (2010—2014 рр.).

#### Смерті
- 1100 років з часу (872 рік):
  - убивства болгарами сина Аскольд[19].
- 1000 років з часу (972 рік):
  - смерті Святослава Ігоровича (Хороброго) — Великого князя київського (945—1022 рр.) з династії Рюриковичів; син княгині Ольги та князя Ігора Старого, батько Володимира Великого, дід Ярослава Мудрого. (нар.. 930 р.).
- 875 років з часу (1097 рік):
  - смерті Євстратія Постника — давньоруського святого, ченця Печерського монастиря. Преподобномученика.
- 850 років з часу (1122 рік):
  - 9 вересня — Даниїла (Данила) Паломника — руського православного монаха. Ігумена, клірика Чернігівської землі[20].
- 825 років з часу (1147 рік):
  - 19 вересня — смерті колишнього великого київського князя Ігора Ольговича.
- 800 років з часу (1172 рік):
  - смерті Євпраксії Мстиславівни (Зої, Добродії) — доньки київського великого князя Мстислава Володимировича, онуки Володимира Мономаха; (нар. 1108), дружини візантійського співімператора Олексія Комніна (Alexios Komnenos)[21].
- 575 років з часу (1397 рік):
  - 11 січня — смерті Скиргайла Ольгердовича — князя Троцького (1382—1395), Полоцького (1387—1397), Великого князя Київського (1395—1397). Великого князя Литовського (1386—1392); (нар. бл. 1354).
- 550 років з часу (1422 рік):
  - смерті Миколая Тромби — релігійного, державно-політичного діяча, галицького архієпископа РКЦ. Першого примаса Польщі; (нар. бл. 1358).
- 475 років з часу (1497 рік):
  - смерті Макарій I — митрополит Київський, Галицький і всієї Русі, загинув мученицькою смертю від татар[22].
- 450 років з часу (1522 рік):
  - смерті Йосифа II Солтана — митрополита Київського, Галицького і всієї Руси; (нар.. 1450).
  - смерті Тетяни Анни Гольшанської (лит. Tatjana Alšėniškė)[23] — шляхтянки XV—XVI сторіччя з роду Гольшанських гербу Гіпокентавр, дружини князя Костянтина Острозького; (нар.. 1480).
- 425 років з часу (1547 рік):
  - смерті Федора Санґушка — руського князя, державного та військового діяча Великого Князівства Литовського, старости володимирського (1531—1547), згодом вінницького і брацлавського (1544—1547 рр.), маршалка Волинської землі (1535—1547), старости звенигородський.
- 400 років з часу (1572 рік):
  - смерті Андрія Русина (Андрія Івановича Русин-Берестецького) — руського (українського) зем'янина, урядника, православного релігійного діяча. Пінського і Турівського православного єпископа.
- 375 років з часу (1597 рік):
  - смерті 11 квітня — Северина Наливайка (інколи[24] Семерій,[25], Семена) — українського військового діяча, козацького ватажка, одного з керівників повстання 1594—1596 років у Речі Посполитій.
- 350 років з часу (1622 рік):
  - смерті 20 квітня — Петро́ (Кононович) Конаше́вич-Сагайда́чний[26][27] — — український полководець та політичний діяч, гетьман реєстрового козацтва, кошовий отаман Запорізької Січі[28][29]. Організатор успішних походів запорозьких козаків проти Кримського ханства, Османської імперії та Московського царства. Меценат православних братств та опікун братських шкіл; (нар. близько 1582).
- 325 років з часу (1647 рік):
  - смерті 11 січня — Петра Могили — українського політичного, церковного та освітнього діяча, Митрополита Київського, Галицького і всієї Русі (1633—1647), екзарх Константинопольського патріарха, архімандрит Києво-Печерського монастиря (з 1627); нар. 1597).
  - смерті Га́нни Сомко (Сомківна) або Гафії Сомко — української міщанки, першої дружини Богдана Хмельницького, матері його синів Тимоша та Юрія і дочок Катерини та Степаниди. Сестра наказного гетьмана Лівобережної України Якима Сомка; (нар. бл. 1608).
  - смерті Касіяна Калі́кста Сако́вича — руського (українського) шляхтича, церковного діяча і письменника-полеміста, ректора Київської братської школи у 1620—1624 роках. Писав книжною українською та польською мовами[30]; (нар. бл. 1578).
- 300 років з часу (1672 рік):
  - смерті 18 квітня — Миха́йла Сули́чича (Суличенка, Сулитича) — козацького військового та державного діяча, Паволоцького полковника, Генерального судді Війська Запорозького та Наказний гетьман.
  - смерті Василя Рудомича — українського поета, мемуариста, правника і медика, ректора Замойської академії; (нар. (бл. 1620).
- 275 років з часу (1697 рік):
  - смерті 15 грудня — Сильвестра Головчича — українського церковного діяча, у 1672—1684 роках ректор Києво-Могилянської академії.
- 250 років з часу (1722 рік):
  - смерті 14 липня — Івана Скоропадського — українського військовика, політичного і державного діяча, гетьмана Війська Запорозького, голови козацької держави в Лівобережній Україні (1708—1722). Генерального бунчужного (1698—1699), генерального осавула (1701—1706), стародубського полковника (1706—1708). Гетьмана Глухівського періоду в історії України; (нар. 1646).
  - смерті 8 грудня — Стефана Яворського (Симеона Івановича Яворського) — українського та російськиого богослова, філософа, письменника, президента Синоду Православної російської церкви (1721—1722 рр.); (нар.. 1658 р.).
- 225 років з часу (1747 рік):
  - смерті 6 лютого — Івана Ільїна — члена Генеральної військової канцелярії, Генерального військового суду, члена («от великороссийских») тимчасового Правління гетьманського уряду; (нар. 1688).
  - смерті 18 жовтня — Василя Григоровича-Барського — українського православного письменника та мандрівника; (нар. 1701).
  - смерті 22 жовтня — Рафаїла (Заборовського) — українського церковного, громадського та освітнього діяча. Архієпископа Київського і Галицького (з 1731), Митрополита Київського, Галицького та всієї Малої Росії (з 1743), члена Святійшого Синоду безпатріаршої РПЦ (з 1723); (нар. 1676).
- 200 років з часу (1772 рік):
  - смерті Гедеона (Сломінського) — українського релігійного діяча доби Гетьманщини, архімандрита Межигірського монастиря, ректора Московської духовної академії; (нар. 1715).
  - смерті Павла Петрашіва — українського маляра-іконописця, портретиста і пейзажиста; (нар. 1738).
  - смерті Францішека Салезія Потоцького — польського шляхтича, урядника Речі Посполитої, магната, мецената. Київського (з 19 липня 1756), волинського воєводи (22 травня 1755), крайчия великого коронного (1736), претендента на польську корону; (нар. 1700).
- 175 років з часу (1797 рік):
  - смерті 28 січня — Антіна Головатого — кошового отамана Чорноморського козацького війська; (нар. 1732).
- 150 років з часу (1822 рік):
  - смерті 16 квітня — Дмитра Левицького — українського живописця-портретиста, який працював у модних аристократичних салонах Росії. Академіка Петербурзької академії мистецтв; (нар. 1735).
- 125 років з часу (1847 рік):
  - смерті 26 серпня — Михайла Миклашевського (1756—1847) — українського і російського військового та державного діяча; (пом. 1756).
  - смерті Михайла Скибицького (1793—1847) — учасника Війни за незалежність іспанських колоній в Америці, соратник Симона Болівара, біографа президента Венесуели Х. А. Паеса; (нар. 1793).
- 100 років з часу (1872 рік):
  - смерті 20 серпня — Михайла Качковського — українського громадського діяча, письменника, мецената, публіциста, юриста, народовця-австрофіла; (нар. 1802).
- 75 років з часу (1897 рік):
  - смерті 14 лютого — Пантелеймон Куліш — український письменник, історик, мовознавець; автор першої фонетичної абетки для української мови, що лежить в основі сучасного українського правопису; (нар. 1819).
- 50 років з часу (1922 рік):
  - смерті 29 квітня — Кирила Стеценка — українського композитора, хорового диригента, музичного та громадського діяча; (нар. 1882).
- 25 років з часу (1947 рік):
  - смерті 4 березня — Філарета Колесса — етнографа, фольклориста, композитора, музикознавця і літературознавця (нар. 1871)
  - смерті 30 липня — Федора Кричевського — українського художника і педагога; одного із засновників і першого ректора української Академії мистецтв; (нар. 1879).
  - смерті 17 серпня — Івана Боберського — українського педагога, публіциста, одного із засновників спортивно-гімнастичного руху у Західній Україні; (нар. 1873).

title: 1972 в Українській РСР

wikitext:
{{Рік в Україні|1972}}
'''1972 в Україні''' — це перелік головних подій, що відбуваються у 1972 році в Україні. Також подано список відомих осіб, що народилися та померли в 1972 році. Крім того, зібрано список пам'ятних дат та ювілеїв 1972 року.

== Події ==

* ''[[10 січня]]'' — [[Трамвайна аварія 10 січня 1972 року|трамвайна аварія у Львові]], внаслідок якої загинуло 26 осіб.
* ''[[12 січня]]'' — початок «великого погрому» — операції КДБ «Блок» проти [[Український дисидентський рух в СРСР|українських дисидентів]]: [[Комітет державної безпеки СРСР|КДБ УРСР]] у Києві та Львові було заарештовано 14 діячів дисидентського руху, звинувачених в «[[Буржуазний націоналізм|українському буржуазному націоналізмі]]» і поширенні [[самвидав]]у. Всього протягом року зазнали репресій 89 чоловік, більшість з яких були засуджені до великих термінів ув'язнення або поміщені у психіатричні лікарні. Це стало початком масових репресій проти української інтелігенції, які тривали майже неперервно до кінця 1976 року, коли за ініціативою голова КДБ Віталія Федорчука розпочалось переслідування організаторів і учасників гельсінського руху.
* ''[[15 квітня]]'' — 20-річний динамівець [[Блохін Олег Володимирович|Олег Блохін]] забив свій перший гол в чемпіонаті СРСР у ворота дніпропетровського «Дніпра». Всього за сезон 1972 року він забив 18 голів, що дало змогу закріпитись в основному складі і зіграти за Олімпійську збірну СРСР, з якою Олег Блохін здобув бронзові медалі.
* ''[[10 травня]]'' — звільнення [[Шелест Петро Юхимович|Петра Шелеста]] «у зв'язку з переведенням на іншу роботу» з посади першого секретаря ЦК КП України.
* ''[[19 травня]]'' — прихід до влади в [[УРСР]] лояльного до Москви [[Володимир Щербицький|Володимира Щербицького]], з яким пов'язана [[Репресії в Україні 1972|хвиля арештів]] українських [[дисидентський рух|дисидентів]] 1972—1973 років. Зокрема були заарештовані [[В'ячеслав Чорновіл]], [[Євген Сверстюк]], [[Василь Стус]], [[Тарас Мельничук]], [[Іван Світличний]], [[Іван Дзюба]], [[Михайло Осадчий]], [[Юлій Шелест]] та інші.
* [[25 червня|''25 червня'']]'' —'' [[масові заворушення в Дніпродзержинську (1972)|масові заворушення в Дніпродзержинську]] спричинені загибеллю трьох людей у пожежі авто медвитверезника.
* ''[[9 липня]]'' — Підземний [[ядерний вибух]] потужністю 3,8 кт на [[Газова свердловина|газовій свердловині]] «Факел» поблизу села [[Хрестище (Красноградський район)|Хрестище]] [[Красноградський район|Красноградського району]] [[Харківська область|Харківської області]] з метою закриття аварійного газового викиду. Але поставлену задачу виконати не вдалось — газовий факел згасили через кілька місяців стандартними методами.

== Особи ==

=== Призначено, звільнено ===

* ''[[10 травня]]'' — «У зв'язку з переведенням на іншу роботу» з посади першого секретаря ЦК КП України звільнено [[Шелест Петро Юхимович|Петра Шелеста]]. Спочатку його перевели на посаду заступника голови Ради Міністрів СРСР, а через рік змусили вийти на пенсію і заборонили оселятися на Україні.
* ''[[19 травня]]'' — прихід до влади в [[УРСР]] лояльного до Москви [[Володимир Щербицький|Володимира Щербицького]].

=== Народились ===

* ''6 січня'':
** [[Ващук Владислав Вікторович|Владислав Ващук]] — український футболіст («Динамо» Київ, «Спартак» Москва).
** [[Головко Олександр Борисович (футболіст)|Олександр Головко]] — український футболіст («Дніпро» Дніпропетровськ, «Динамо» Київ).
* ''8 січня'' — [[Ателькін Сергій Валерійович|Сергій Ателькін]] — український футболіст; ({{пом}}. [[2020]]).
* ''28 травня'' — [[Положинський Олександр Євгенович|Сашко Положинський]] — український співак, шоумен, лідер гурту «[[Тартак (гурт)|Тартак]]» («Я не знаю»).
* ''6 липня'' — [[Пінтусевич-Блок Жанна Юріївна|Жанна Пінтусевич-Блок]] — українська спортсменка, легкоатлет, чемпіонка світу в бігу на 200 метрів.
* ''17 липня'' — [[Льовочкін Сергій Володимирович|Сергій Льовочкін]] — народний депутат України, Глава Адміністрації Президента України (2010—2014 рр.).
* ''30 липня'' — [[Санін Олесь|Олесь Санін]] — український кінорежисер (Мамай, Перебіжчик, Матч, Поводир), актор, оператор, продюсер, музикант і скульптор.
* ''11 вересня'' — [[Браславець Євген Анатолійович|Євген Браславець]] — український спортсмен, чемпіон Олімпійських ігор з парусного спорту (1996).
* ''3 грудня'' — [[Ляшко Олег Валерійович|Олег Ляшко]] — український політик, народний депутат України, журналіст.
* ''11 грудня'':
** [[Гусін Андрій Леонідович|Андрій Гусін]] — український футболіст («Карпати» Львів, «Динамо» Київ); ({{пом}}. [[2014]]).
** [[Сеїтаблаєв Ахтем Шевкетович|Ахтем Сеїтаблаєв]] — український актор («Правило бою», «Мамай») та режисер («Кіборги», «Чужа молитва», «Хайтарма») кримськотатарського походження.
* ''14 грудня'' — [[Біліченко Геннадій Васильович|Геннадій Біліченко]] — український військовий діяч, капітан, перший загиблий військовослужбовець в [[Антитерористична операція на сході України|антитерористичній операції]]; ({{пом}}. [[2014]]).
* ''29 грудня'':
** [[Нищук Євген Миколайович|Євген Нищук]] — український актор театру, кіно та дубляжу. 15-й Міністр культури України.
** [[Силенко Тарас Вікторович|Тарас Силенко]] — український кобзар; ({{пом}}. [[2021]]).

=== Померли ===

* ''29 березня'' — [[Огієнко Іван|Іван Іванович Огієнко]] — український вчений, митрополит (з 1944 р.), політичний, громадський і церковний діяч; брат прадіда Сергія Бубки; ({{нар}} [[1882]]).
* ''14 травня'' — [[Корнійчук Олександр Євдокимович|Олександр Корнійчук]] — український письменник-драматург («Загибель ескадри», «Платон Кречет»); ({{нар}} [[1905]]).
* ''26 жовтня'' — [[Сікорський Ігор Іванович|Ігор Сікорський]] — американський авіаконструктор українського походження; автор першого світового рекоду швидкості (з екіпажем) — 111 км/год (1911 р., на літаку «Сікорський-2»), збудував близько 15 типів літаків, першим створив турбінні вертольоти і вертольоти-амфібії; конструктор першого вдалого американського гелікоптера; ({{нар}} [[1889]]).
* ''6 листопада'' - [[Івченко Віктор Іларіонович|Віктора Івченка]] - український кінорежисер, педагог; ({{нар}} [[1912]]).
* ''25 грудня'' — [[Помагайба Василь Іванович|Василь Помагайба]] — український педагог; ({{нар}} [[1892]]).
* ''28 грудня'' - [[В'юн Галина Іванівна|Галина В’юн]] - українська громадська діячка, письменниця; ({{нар}} [[1912]]).

== Засновані, створені ==

* Утворене [[Мирноград]] — місто обласного підпорядкування в [[Донецька область|Донецькій області]].
* [[Інститут проблем машинобудування імені А. М. Підгорного НАН України|Інститут проблем машинобудування ім. А. М. Підгорного Національної академії наук України]].
* [[Інститут проблем кріобіології і кріомедицини НАН України|Інститут проблем кріобіології і кріомедицини Національної академії наук України]] (у Харкові).
* [[Національний інститут хірургії та трансплантології імені О. О. Шалімова|Державна установа "Національний інститут хірургії та трансплантології імені О.О. Шалімова" Національної академії медичних наук України]].
* [[Інститут агроекології і природокористування НААН України|Інститут агроекології і природокористування Національної академії аграрних наук України]].
* відкриття пам’ятника Григорію Сковороді у селищі міського типу [[Чорнухи]] [[Лубенський район (1923—2020)|Лубенського району]] [[Полтавська область|Полтавської області]].

== Зникли, скасовані ==
[[Тамарівка (Одеська область)|Тамарівка]] - село підпорядковане [[Кам'янська сільська рада (Роздільнянський район)|Кам'янській сільській раді]] [[Роздільнянський район (1930—2020)|Роздільнянського району]] [[Одеська область|Одеської області]].

== Видання, твори ==
* вихід на екрани фільму "[[Пропала грамота (фільм)|Пропала грамота]]".

== Пам'ятні дати та ювілеї ==
* 1150 років з часу ([[822 в Україні|822 рік]]):
** входження західноукраїнських земель до держави [[Велика Моравія]], яку заснував [[Моймир I]].
* 1000 років з часу ([[972 в Україні|972 рік]]):
** смерті Великого князя київського (945—1022 рр.) з династії Рюриковичів [[Святослав Ігорович|Святослава Ігоровича (Хороброго)]].
** початку правління князя [[Київська Русь|Київської Русі]] [[Ярополк Святославович|Ярополка Святославовича]].
* 950 років з часу ([[1022 в Україні|1022 рік]]):
** перемоги тмутороканського князя (990/1010—1023) [[Мстислав Володимирович (Хоробрий)|Мстислава Володимировича]] над [[Редедя|Редедею]], ватажком [[Абхазо-адигські мови|абхазо-адигзькому]] племені [[касоги|касогів]].
* 900 років з часу ([[1072 в Україні|1072 рік]]):
** Прийняття «[[Правда Ярославичів|Правди Ярославичів]]» — збірника руських законів у [[Вишгород]]і на [[Вишгородський з'їзд 1072|з'їзді]] трьома старшими Ярославичами — [[Ізяслав Ярославович|Ізяславом Ярославовичем]], [[Святослав Ярославич|Святославом Ярославичем]] та [[Всеволод Ярославович|Всеволодом Ярославовичем]], що разом правили Руссю<ref>Правда Руська. Руська Правда. Тексти на основі 7-ми списків та 5 редакцій / Склав та підготував до друку С. Юшков. — К., 1935</ref>.
* 875 років з часу ([[1097 в Україні|1097 рік]]):
** У м. Любечі відбувся [[Любецький з'їзд 1097|Любецький з'їзд]] князів (київський [[Святополк Ізяславич]], [[переяслав]]ський [[Володимир Мономах]], [[смоленськ]]ий [[Давид Ігорович]], [[Теребовлянське князівство|теребовлянський]] [[Василько Ростиславич]]), на якому прийнято постанову ''«кождо да держить отчину свою»''<ref>''М. Ф. Котляр''. [http://history.org.ua/?encyclop&termin=Lyubetsky_zizd_1147 Любецький з'їзд 1147] // {{ЕІУ|6|375}}</ref>.
* 750 років з часу ([[1222 в Україні|1222 рік]]):
** з'їзд князів у [[Київ|Києві]], що відбувся з приводу надання допомоги [[Половці|половцям]] у боротьбі з [[Монголи|монголо]]-[[Татари|татарами]].
* 725 років з часу ([[1247 в Україні|1247 рік]]):
** укладення князем [[Данило Галицький|Данилом Галицьким]] миру з угорським королем [[Бела IV|Белою IV]].
** заснування [[Львів|Львова]] галицьким князем Данилом Романовичем.
* 700 років з часу ([[1272 в Україні|1272 рік]]):
** проголошення князем [[Лев Данилович|Левом Даниловичем]] міста [[Львів|Львова]] столицею Галицько-Волинського князівства<ref>https://spadok.org.ua/galychyna/istoriya-lvova-vid-pershoyi-zgadky-i-do-sogodni-chto-keruvav-u-lvovi-ta-komu-vin-nalezhav {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210107082929/https://spadok.org.ua/galychyna/istoriya-lvova-vid-pershoyi-zgadky-i-do-sogodni-chto-keruvav-u-lvovi-ta-komu-vin-nalezhav |date=7 січня 2021 }} Культурно-історичний портал Спадщина предків</ref>.
* 650 років з часу ([[1322 в Україні|1322 рік]]):
** захоплення литовським князем [[Гедимін]]ом Києва. Він посадив у ньому намісником [[Міндовг Гольшанський|Міндовга Гольшанського]].
* 525 років з часу ([[1447 в Україні|1447 рік]]):
** ''2 травня'' — видання у [[Вільнюс|Вільні]] [[Привілей Казимира (1447)|Привілея 1447 року (привілея Казимира IV Ягеллончика)]] — законодавчого акту (загальноземський [[привілей]]) у [[Велике князівство Литовське|Великому князівстві Литовському]], який значно розширив права і привілеї [[шляхта|шляхти]], а також поклав початок юридичного оформлення залежності [[селяни|селян]] від [[феодал]]ів<ref>Велике князівство Литовське. Статус Великого князівства Литовсько: у 3 т. / За ред. С. Ківалова, П. Музиченка, А. Панькова. — Одеса: Юридична література, 2003.</ref>
* 475 років з часу ([[1497 в Україні|1497 рік]]):
** ''26 жовтня'' — розгрому військом молдавського господаря [[Штефан III|Штефана III]] армії польського короля [[Ян I Ольбрахт|Яна I]] [[Битва біля Козмінського лісу|біля Козмінського лісу]] на Буковині (нинішнє село [[Валя Кузьмина]] на території [[Чернівецька область|Чернівецької області]]).
* 425 років з часу ([[1547 в Україні|1547 рік]]):
** перемоги козаків під проводом барського старости Берната Претвиця татар під [[Очаків|Очаковим]].
* 400 років з часу ([[1572 в Україні|1572 рік]]):
** ''2 червня'' — заснування ''[[Реєстрове козацтво|реєстрового козацтва]], коли [[універсал]]ом короля [[Сигізмунд II Август|Сигізмунда II Авґуста]] коронному гетьманові [[Юрій Язловецький|Єжи (Юрію) Язловецькому]] було доручено найняти з низових козаків на службу 300 осіб. Загалом, 500 реєстровцям гарантувалась особиста свобода, оплата з державної скарбниці і звільнення від переслідувань цивільним судом. У 1590 році реєстр було збільшено до 1000 чоловік, а у 1637 році до 8 тисяч<ref>Щербак В. О. [http://www.history.org.ua/?encyclop&termin=Reiestrovi_kozaky Реєстрові козаки] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161128195243/http://www.history.org.ua/?encyclop&termin=Reiestrovi_kozaky |date=28 листопада 2016 }} // {{ЕІУ|9|170}}</ref>.
* 375 років з часу ([[1597 в Україні|1597 рік]]):
** ''11 квітня'' — чвертування [[Северин Наливайко|Северина Наливайка]] поляками у [[Варшава|Варшаві]] за наказом [[Станіслав Жолкевський (старший)|Станіслава Жолкевського]] після невдалого для козаків [[Солоницький бій|Солоницького бою]] 1596 року та змови угодовської частини козацької старшини, яка підступно захопила С. Наливайка<ref>''Грушевський М''. [http://litopys.org.ua/hrushrus/iur70408.htm Історія України-Руси.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210107091757/http://litopys.org.ua/hrushrus/iur70408.htm |date=7 січня 2021 }} Том VII. Розділ IV. — С. 8.</ref>.
* 350 років з часу ([[1622 в Україні|1622 рік]]):
** морського походу запорозьких козаків на допомогу донським. Французький посол де Сезі про ці походи писав до Парижа так: «Поява 4 козацьких човнів викликала більшу розгубленість, ніж якби з'явилася чума — так вони бояться козаків…»<ref>{{Cite web |url=http://exlibris.org.ua/text/morski_pohody.html |title=Володимир Сергійчук. Морські походи запорожців |accessdate=9 січня 2021 |archive-date=20 грудня 2012 |archive-url=https://web.archive.org/web/20121220063930/http://exlibris.org.ua/text/morski_pohody.html }}</ref>
** вдалого походу на Перекоп під орудою реєстрового козацького гетьмана (1622—1628 з перервами) [[Михайло Дорошенко (гетьман)|Михайла Дорошенка]].
* 300 років з часу ([[1672 в Україні|1672 рік]]):
** ''13 березня'' — усунення лівобережного гетьмана [[Дем'ян Многогрішний|Дем'яна Ігнатовича (Многогрішного)]] від гетьманської влади внаслідок заколоту.
** ''17 червня'' — обрання на старшинській раді в Козачій Діброві (поблизу [[Конотоп]]а) лівобережним гетьманом [[Іван Самойлович|Івана Самойловича]].
** початку [[Польсько-турецька війна (1672—1676)|польсько-турецької війни]], що тривала до [[1676 в Україні|1676 року]], у ході якої [[козак|козацьке]] військо [[Петро Дорошенко|Петра Дорошенка]] воювало проти поляків у союзі з османами. Бойові дії відбувалися на території України:
*** ''18 липня'' — [[Битва під Ладижином|битви під Ладижином (Батозька битва)]]
*** [[Битва під Уманню (1672)|битви під Уманню]]
*** ''18-27 серпня'' — османського-козацьке військо взяло [[Облога Кам'янця-Подільського (1672)|в облогу й захопило Кам'янець]].
*** [[Битва під Корцем (1672)|битви під Корцем]]
*** ''20 вересня'' — початку [[Облога Львова (1672)|облоги османсько-козацьким військом Львова]] (до 6 жовтня).
*** ''5-14 жовтня'' — успішного [[Похід Собеського проти татарських чамбулів|походу проти татарських чамбулів]] польського гетьмана [[Ян III Собєський|Яна III Собєського]].
*** ''5-6 жовтня'' — [[Битва під Краснобродом (1672)|битви під Краснобродом]]
*** ''6 жовтня'' — [[битва під Наролем]]
*** ''7 жовтня'' — [[Битва під Немировом (1672)|битви під Немировом]]
*** ''9 жовтня'' — [[Битва під Комарним 1672|битви під Комарним]]
*** ''14 жовтня'' — [[битва під Петранкою]]
*** [[Битва під Калушем (1672)|битва під Калушем]]
*** ''28 жовтня'' — укладення [[Бучацький мирний договір|Бучацького мирного договору]] між Річчю Посполитою і Османською імперією, що завершив перший етап війни<ref>''Козак М., Логуш Д., Уніят В.'' Бучач // {{ТІМС|1|582}}</ref><ref>є також дати: 8 жовтня — у ''Степанков В''. Петро Дорошенко // Володарі гетьманської булави: Історичні портрети / Автор передмови В. А. Смолій. — К. : Варта, 1994. — 560 с. — С. 310. — ISBN 5-203-01639-9; 16 жовтня — у ''Чухліб Т''. Михайло Ханенко // Володарі гетьманської булави: Історичні портрети / Автор передмови В. А. Смолій. — К. : Варта, 1994. — 560 с. — С. 326. — ISBN 5-203-01639-9. чи [http://www.encyclopediaofukraine.com/display.asp?linkpath=pages%5CB%5CU%5CBuchachPeaceTreaty.htm Treaty of Buchach] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210107163454/http://www.encyclopediaofukraine.com/display.asp?linkpath=pages%5CB%5CU%5CBuchachPeaceTreaty.htm |date=7 січня 2021 }} at the [[Encyclopedia of Ukraine]]</ref> ([[28 жовтня|28]]) [[жовтень|жовтня]] [[1672]] року в [[місто|місті]] [[Бучач]]і<ref>''Гуцал П.'' Бучацький мирний договір… — С. 208.</ref>. За договором до Османської імперії відійшли [[Подільське воєводство]] (від Бучача — по Брацлав), на Брацлавщині і Південній Київщині, з якої виводились польські залоги, визнавалася влада Петра Дорошенка і Річ Посполита зобов'язувалася сплатити Османській імперії контрибуцію за зняття облоги Львова і щорічно платити 22 тисячі золотих дукатів данини. Бучацький мирний договір був відхилений сеймом і Польсько-турецька війна продовжилась до укладення [[Журавненський договір|Журавненського договору 1676 року]].
* 250 років з часу ([[1722 в Україні|1722 рік]]):
** ''2 квітня'' — видання у Петербурзі царського указу про ліквідацію гетьманства і утворення в [[Глухів|Глухові]] Малоросійської колегії — органу управління Лівобережною Україною, яка складалася з російських воєвод на чолі з генералом [[Вельямінов Степан Лукич|Степаном Веляміновим]].
** ''14 липня'' — обрання [[Павло Полуботок|Павла Полуботка]] наказним гетьманом України на старшинській раді в Глухові до проведення гетьманських виборів на заміну покійному [[Іван Скоропадський|Івану Скоропадському]].
* 200 років з часу ([[1772 в Україні|1772 рік]]):
** ''5 серпня'' — проведення [[Перший поділ Речі Посполитої|першого поділу Польщі]] та входження [[Королівство Галичини та Володимирії|Королівства Галичини та Володимирії]] до складу [[Габсбурзька імперія|Габсбурзької імперії]].
* 125 років з часу ([[1847 в Україні|1772 рік]]):
* *''8 квітня'' — арешту за участь у таємній організації [[Кирило-Мефодіївське братство]] поета [[Шевченко Тарас Григорович|Тараса Шевченка]] та історика [[Костомаров Микола Іванович|Миколу Костомарова]].
* 50 років з часу ([[1922 в Україні|1922 рік]]):
** ''1 лютого'' — ухвалення рішення політбюро [[Центральний комітет Комуністичної партії України|ЦК КП(б)У]] про вивезення 8 млн пудів хліба з голодуючої України до Росії.
** ''12 квітня'' — рішення [[Всеукраїнський центральний виконавчий комітет|Всеукраїнського центрального виконавчого комітету]] у Харкові "в додаток до постанови своєї від 30 листопада 1921 року, «подарувати повну персональну амністію всім, що є закордоном особам українського громадянства», які раніше воювали на боці регулярних антирадянських армій.
** ''30 грудня'' — ухвалення на I з'їзді Рад Декларації та [[Договір про утворення СРСР|Договору про утворення Союзу Радянських Соціалістичних Республік]]. Нова комуністична країна об'єднала більшу частину території колишньої [[Російська імперія|Російської імперії]] з населенням 134 мільйони чоловік і стала першою у світі країною, заснованою на ідеології [[марксизм]]у.
* 25 років з часу ([[1947 в Українській РСР|1947 рік]]):
** призначення ''27 лютого'' першим секретарем ЦК КП(б) України [[Каганович Лазар Мойсейович|Лазара Кагановича]].
** початку ''28 квітня'' масового [[Операція «Вісла»|виселення українців з південно-східних регіонів Польщі]] на західні та північні території, які раніше входили до складу Німеччини.
** ''10 червня'' — підписання українськими політичними партіями та організаціями в еміграції статуту [[Українська національна рада (1948—1992)|Української Національної Ради (УНРади)]], створеної для консолідації всіх самостійницьких сил для відновлення незалежної української держави з демократичним устроєм.
** ''21 жовтня'' — початок однієї з найбільших депортацій населення Західної України, яка увійшла в історію під назвою [[операція «Захід»]]. За час її проведення до Сибіру і Казахстану було вивезено 26 682 сімей загальною кількістю 77 808 осіб.
** ''14 грудня'' — ухвалення постанови Ради міністрів СРСР і ЦК ВКП(б) «Про проведення грошової реформи і відміну карток на продовольчі та промислові товари», яка запровадила обмін грошей та скасувала карткову систему.

=== Установ та організацій ===
* 250 років з часу ([[1722 в Україні|1722 рік]]):
** заснування [[Малоросійська колегія|Малоросійської колегії]], яка замінила [[Малоросійський приказ]].
** ліквідації [[Генеральна військова канцелярія гетьмана Івана Скоропадського|Генеральної військової канцелярії гетьмана Івана Скоропадського]].
* 125 років з часу ([[1847 в Україні|1847 рік]]):
** ліквідації [[Кирило-Мефодіївське товариство]]
* 50 років з часу ([[1922 в Українській РСР|1922 рік]]):
** ''31 березня'' — заснування у Києві [[Березіль (театр)|студії-театру «Березіль»]] режисером і драматургом [[Лесь Курбас|Лесем Курбасом]].
* 25 років з часу ([[1947 в Українській РСР|1947 рік]]):
** ''21 листопада'' — засновання у Нью-Йорку [[Панамериканська українська конференція|Панамериканської української конференції (ПАУК)]].

=== Видатних особистостей ===

==== Народження ====
* 950 років з часу ([[1022 в Україні|1022 рік]]):
** народження [[Єлизавета Ярославна|Єлизавети Ярославни]] — найстаршої доньки [[Ярослав Мудрий|Ярослава Мудрого]], видана [[1045]] року за [[Список монархів Норвегії|норвезького конунга]] [[Гаральд III Суворий|Гаральда Суворого]]; {{пом}} 1066).
* 925 років з часу ([[1047 в Україні|1047 рік]]):
** народження [[Вишеслава Київська|Вишеслава]] — української княжни, з 1067 року дружини польського князя, пізніше короля [[Болеслав II Сміливий|Болеслава II Сміливого]].
* 875 років з часу ([[1097 в Україні|1097 рік]]):
** народження [[Ізяслав Мстиславич|Ізяслава Мстиславича]] — Великого князя київського (1146—1149, 1151—1154 рр.), князя волинського (1135—1142, 1146—1151 рр.), переяславського (1132—1133, 1142—1146 рр.), полоцького (1130—1132 рр.), курського (1127—1130 рр.) з династії Рюриковичів; старшого сина [[Мстислав Великий|Мстислава Великого]], онука [[Володимир Мономах|Володимира Мономаха]], родоначальника волинської династії Ізяславичів, прадіда [[Данило Галицький|Данила Галицького]]; ({{пом}} 13 листопада 1154).
* 800 років з часу ([[1172 в Україні|1172 рік]]):
** ''5 квітня'' — народження [[Ростислав Рюрикович|Ростислава Рюриковича]] (у хрещенні Михайла) — [[Великий князь Київський]] у 1204—1205 роках, син [[Рюрик Ростиславич (князь київський)|Рюрика Ростиславича]]; ({{пом}} 1218)<ref>{{Cite web |url=http://litopys.org.ua/dynasty/dyn38.htm |title=Рюриковичі. Мономаховичі. Смоленська гілка |accessdate=9 січня 2021 |archive-date=20 березня 2019 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190320190629/http://litopys.org.ua/dynasty/dyn38.htm }}</ref>.
* 575 років з часу ([[1397 в Україні|1397 рік]]):
** народження [[Хаджі I Ґерай|Хаджи I (Хаджи Ґерая)]] — засновника незалежної [[Кримський улус|Кримської держави]] і [[Ґераї|династії Ґераїв]]; першого хана Криму в 1441—1466 роках; ({{пом}} 1466).
** народження [[Кімбурга Мазовецька|Кімбурги Мазовецької (Цимбарки Мазовецької)]] — польсько-литовсько-української княжни з династії [[П'ясти|П'ястів]] та [[Романовичі]]в, була правителькою Австрійського князівства з 1412 до 1424 р., як дружина правителя Австрії [[Ернст Залізний|Ернста Залізного]] з династії [[Габсбурги|Габсбурґів]]. Була нащадком королів Русі Данила Романовича та Юрія І; ({{пом}} 28 вересня 1429)
* 500 років з часу ([[1472 в Україні|1397 рік]]):
** народження [[Єжи Крупський|Єжи Крупського]] (Юрія, Георгія<ref name="Ducis">«Acta Alexandri Regis Poloniae, Magni Ducis Lithuaniae etc.» (1501—1506). — S. 592 /510(302)/ {{ref-la}}</ref><ref name="VL">[[Volumina Legum]], Petersburg, 1859. — T.1 — S.173 ({{lang-la|Krupski Georgio de Orchow Belczensi - Privilegium (Capituli Varmiensis), Petricoviae anno 1512}}).</ref>; {{lang-pl|Krupski Jerzy, Jędrzey}}<ref>{{ref-pl}} {{книга |автор=Cholowski Aleksander |посилання=http://bcpw.bg.pw.edu.pl/Content/962/herbarz_t2_hpii.pdf |заголовок=Herbarz Polski... |місце=Lwow |рік=1859 |видання= |volume=II |pages=70 }}</ref> ([[1497]] — [[1548]]<ref>зустрічається також дата [[1534]] → {{ref-pl}} ''Kaniewska Irena i Wdowiszewski Zygmunt.'' Krupski Jerzy herbu Korczak (zm. 1534)… — S. 418.</ref>) — [[українці|руський]]<ref name="Antroponimia ukrainska">{{ref-pl}} A."Antroponimia ukrainska" (Jerzy Krupski CZ 1502), A.Szlachta // {{книга
 |автор             = Mytnik Irena
 |частина           =
 |посилання частина =
 |заголовок         = Imiennictwo ziemi Chełmskiej w XVI–XVII wieku
 |оригінал          =
 |посилання         = http://www.ukraina.uw.edu.pl/sites/default/files/Imiennictwo%20ziemi%20chelmskiej%20%281%29.pdf
 |відповідальний    =
 |видання           = Uniwersytet warszawski, Katedra ukrainistyki
 |місце             = Warszawa–Lublin
 |видавництво       =
 |рік               = 2019
 |volume            = XV
 |pages             = 143-144
 |allpages          =
 |серія             = Seria wydawnicza Katedry Ukrainistyki [[Варшавський університет|Uniwersytetu Warszawskiego]] i Uniwersytetu Przykarpackiego im. Wasyla Stefanyka pod red. Iryny Kononenko, Ireny Mytnik
 |тираж             =
 |isbn              = 978-83-954964-0-0
 |doi               =
 |bibcode           =
 |pmid              =
 |archiveurl        = https://web.archive.org/web/20210108134432/http://www.ukraina.uw.edu.pl/sites/default/files/Imiennictwo%20ziemi%20chelmskiej%20(1).pdf
 |archivedate       = 2021-01-08
 |ref               =
}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210108134432/http://www.ukraina.uw.edu.pl/sites/default/files/Imiennictwo%20ziemi%20chelmskiej%20(1).pdf |date=2021-01-08 }}, {{ISBN|978-83-8061-746-9}}</ref> [[шляхтич]]а [[Королівство Польське (1385—1569)|Королівства Польського]], дипломата, воєначальника, урядника, християнського релігійного діяча, [[каштелян]]а м. [[Белз]] [[1509]] р., каштеляна м. [[Львів|Львова]] у [[1515]] р., [[белзький воєвода|белзького воєводи]] в [[1533]] р.
* 375 років з часу ([[1597 в Україні|1597 рік]]):
** народження ''10 січня'' — [[Петро Могила|Петра Могили]] — українського [[політик|політичного]], церковного та освітнього діяча, [[Митрополит Київський, Галицький і всієї Русі|Митрополита Київського, Галицького і всієї Русі]] ([[1633]]—[[1647]]), [[екзарх]] [[Патріарх Константинопольський|Константинопольського патріарха]], [[архімандрит]] [[Києво-Печерський монастир|Києво-Печерського монастиря]] (з [[1627]]); {{пом}} 1647).
* 350 років з часу ([[1622 в Україні|1622 рік]]):
** народження [[Роман Ракушка-Романовський|Романа Ракушки-Романовського]] — державного і церковного діяча часів Гетьманщини, підскарбія за гетьмана [[Іван Брюховецький|Івана Брюховецького]] (1663—1668 рр.), священика у Брацлаві (1668—1676 рр.) і Стародубі (1676—1703 рр.), імовірного автора «[[Літопис Самовидця|Літопису Самовидця]]»; ({{†}} [[1703]]).
** народження [[Степан Орлик|Степана Орлика]] — [[Велике князівство Литовське|литовсько]]-білоруського шляхтича польсько-чеського походження, батька українського гетьмана [[Пилип Орлик|Пилипа Орлика]]; ({{†}} [[1673]]).
* 325 років з часу ([[1647 в Україні|1647 рік]]):
** народження [[Девлет III Ґерай|Девлет III Ґерая (Кара-Девлет Ґерая)]] — кримського хана у 1716—1717 р.р. з династії [[Ґераї]]в, наступника [[Каплан I Ґерай|Каплана I Ґерая]], попередника [[Саадет IV Ґерай|Саадета IV Ґерая]]; ({{†}} [[1717]]).
* 300 років з часу ([[1672 в Україні|1672 рік]]):
** народження ''[[11 жовтня]]'' — [[Пилип Орлик|Пилипа Степановича Орлика]] — українського державного діяча, українського військового, політичного і державного діяча, [[Гетьман]]а Війська Запорозького у вигнанні (1710—1742 рр.); ({{пом}} 26 травня 1742).
* 275 років з часу ([[1697 в Україні|1697 рік]]):
** народження ''6 червня'' — [[Пилип (Володкович)|Митрополи́та Пили́па Володковича]] (у світі Феліція́на Пилипа Володковича)<ref>''Dorota Wereda''. [https://repozytorium.uph.edu.pl/bitstream/handle/11331/219/Wereda_Dorota.%20Biskupi_unckiej_metropolii_kijowskiej_w%20_VIII%20wieku.pdf?sequence=1 Biskupi unickiej metropolii kijowskiej w XVIII wieku] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160215211453/https://repozytorium.uph.edu.pl/bitstream/handle/11331/219/Wereda_Dorota.%20Biskupi_unckiej_metropolii_kijowskiej_w%20_VIII%20wieku.pdf?sequence=1 |date=15 лютого 2016 }}. — Siedlce-Lublin 2013. — S. 349. — ISBN 978-83-63527-31-0 {{ref-pl}}</ref>) — українського і білоруського релігійного діяча, єпископа [[Українська греко-католицька церква|Української греко-католицької церкви]]; з [[18 липня]] [[1762]] року [[Список митрополитів Київських|митрополита Київського, Галицького та всієї Руси]] — настоятеля [[Українська греко-католицька церква|УГКЦ]]; ({{пом}} [[12 лютого]] [[1778]]).
** народження [[Левицький Григорій Кирилович|Григо́рія Кири́ловича Леви́цького]] — українського художника, графіка 18 ст.; ({{пом}} [[1769]]).
** народження [[Скоропадський Михайло Васильович|Михайла Васильовича Скоропадського]] — [[генеральний підскарбій|генерального підскарбія]] [[Глухівський період в історії України|Глухівського періоду в історії України]], члена [[Правління гетьманського уряду]] (1741—1758 рр.) та члена [[Генеральна військова канцелярія гетьмана Кирила Розумовського|Генеральної військової канцелярії]] за правління гетьмана [[Кирило Розумовський|Кирила Розумовського]]<ref>Макидонов А. В. Персональный состав административного аппарата Новороссии XVIII века. — Запорожье: Просвіта, 2011. — 336 с.</ref>; ({{пом}} 2 січня [[1758]]).
* 250 років з часу ([[1722 в Україні|1722 рік]]):
** народження ''3 грудня'' — [[Сковорода Григорій Савич|Григорія Савича Сковороди]] — видатного українського філософа-містика, богослова, поета, педагога; ({{пом}} [[1794]]).
** народження [[Бахадир II Ґерай|Бахадира II Ґерая]] — кримського хана у 1782 р.; ({{пом}} [[1791]]).
** народження [[Баюрак Василь|Василя Баюрака]] — ватажка загону опришків, спільника і наступника Олекси Довбуша; ({{пом}} [[1754]]).
** народження [[Полетика Іван Андрійович|Івана Андрійовича Полетики]] — доктора медицини, професор, директора Санкт-Петербурзького генерального сухопутного госпіталю, керівника Васильківського карантину; ({{пом}} [[1783]]).
** народження [[Рогуля Петро|Петра Рогуля]] — українськиого іконописця і портретиста 18 століття; ({{пом}} [[1800]]).
* 225 років з часу ([[1747 в Україні|1747 рік]]):
** народження ''25 березня'' — [[Безбородько Олександр Андрійович|Олександра Андрійовича Безбородька]] — полковника Ніжинського та Київського козацьких полків Війська Запорозького. Члена Російської Академії, почесного члена Академії Мистецтв, імперського сенатора, світлішого князя Російської імперії, канцлера уряду періоду російської імператриці Катерини II; ({{пом}} [[1799]]).
** народження [[Симонтовський Петро Семенович|Петра Симонтовського]] — українського лікаря, епідеміолога; ({{пом}} [[1815]]).
* 200 років з часу ([[1772 в Україні|1772 рік]]):
** народження [[Нахман із Брацлава|Нахмана із Брацлава]] — засновника брацлавського (бресловського) хасидизму; ({{пом}} 1810).
* 150 років з часу ([[1822 в Україні|1822 рік]]):
** народження ''4 лютого'' — [[Євсевій Черкавський]] — український і польський освітній та політичний діяч, ректор Львівського університету (1875—1876, 1876—1877, 1887—1888), посол-віриліст до Галицького крайового сейму і австрійського парламенту, шкільний радник; ({{пом}} 1896).
** народження ''8 лютого'' — [[Маркович Опанас Васильович|Опанас Маркович]] — український фольклорист, етнограф, громадський діяч, член Кирило-Мефодіївського Братства; ({{пом}} 1867).
** народження ''7 жовтня'' — [[Харитоненко Іван Герасимович|Іван Харитоненко]] — український землевласник, промисловець-цукрозаводчик, філантроп і меценат; ({{пом}} 1891).
* 125 років з часу ([[1847 в Україні|1847 рік]]):
** народження ''9 січня'' — [[Ярошенко Семен Петрович|Семена Ярошенка]] — політичного діяча і математика. Доктора наук. Гласного Одеської міської думи у трьох скликаннях, міського голови Одеси з 2 по 11 травня 1905 року. Ректора Імператорського Новоросійського університету (сьогодні — Одеський національний університет імені І. І. Мечникова) (1881—1890); ({{пом}} 1917).
** народження ''[[7 лютого]]'' — [[Русов Олександр Олександрович|Олександра Русова]] — українського етнографа, фольклориста, сатирика, громадського діяча; ({{пом}} 1915).
** народження''24 лютого'' — [[Бучинський Мелітон Осипович|Мелітона Бучинського]] — українського галицького фольклориста, етнографа, громадсько-освітнього діяча. Члена НТШ (1873); ({{пом}} 1903).
** народження ''17 березня'' — [[Вовк Федір Кіндратович|Федора Вовка]] — українського антрополога, етнографа, археолога, археографа, музеєзнавця, видавця та літературознавця. Автора першої науково обґрунтованої концепції антропологічного складу українців; ({{пом}} 1918).
* ''17 березня'' — [[Маркевич Олексій Іванович|Олексія Маркевича]] — дослідника історії України і Росії XVI—XVIII ст.; ({{пом}} 1903).
** народження ''6 червня'' — [[Барвінський Олександр Григорович|Олександра Барвінського]] — українського громадсько-політичного діяча Галичини, історика, педагога; ({{пом}} 1926).
** народження ''23 серпня'' — [[Шраг Ілля Людвигович|Іллі Шрага]] — українського громадського і політичного діяча, чернігівського адвоката. Депутата І Державної думи Російської імперії, члена Української Центральної Ради, а також культурного діяча, відомого підтримкою класиків української літератури. Ідеолога чернігівської «Просвіти»; ({{пом}} 1915).
** народження ''18 листопада'' — [[Навроцький Володимир Михайлович|Володимира Навроцького]] (1847—1882) — українського економіста, статистика і публіциста; ({{пом}} 1882).
* 100 років з часу ([[1872 в Україні|1872 рік]]):
** народження ''25 січня'' — [[Скрипник Микола Олексійович|Миколи Скрипника]] — українського політичного і державного діяча, голови раднаркому більшовицької УНР (1918—1919 рр.); ({{пом}} [[1933]]).
** народження ''15 лютого'' — [[Ціріц Густав|Ціріца Густава]] — начальника штабу [[УГА|Української галицької армії]]; ({{пом}} [[1920]]).
** народження ''23 вересня'' — [[Крушельницька Соломія Амвросіївна|Соломії Крушельницької]] — української оперної співачки; ({{пом}} [[1952]]).
** народження ''9 листопада'' — [[Лепкий Богдан Сильвестрович|Богдана Лепкого]] — українського поета, прозаїка, літературознавця; ({{пом}} [[1941]]).
* 75 років з часу ([[1897 в Україні|1897 рік]]):
** народження ''6 січня'' — [[Сосюра Володимир Миколайович|Володимира Сосюри]] — українського письменника, поета, автора понад 40 збірок поезій; ({{пом}} [[1965]]).
** народження ''14 січня'' — [[Любченко Панас Петрович|Панаса Любченка]] — українського радянського партійного та державного діяча; голови [[Рада народних комісарів Української РСР|Ради Народних Комісарів]] УРСР (1934—1937 рр.); ({{пом}} [[1937]]).
** народження ''21 червня'' — [[Кондратюк Юрій Васильович|Юрія Кондратюка (Олександра Гнатовича Шаргея)]] — українського вченого-винахідника, одного з піонерів ракетної техніки і теорії космічних польотів; ({{пом}} [[1942]]).
** народження ''6 вересня'' — [[Микитенко Іван Кіндратович|Івана Микитенка]] — українського письменника («Вуркагани») і драматурга («Соло на флейті»); ({{пом}} [[1937]]).
* 50 років з часу ([[1922 в Україні|1922 рік]]):
** народження ''1 березня'' — [[Яновський Іван Маркович|Івана Яновського]] (літературний псевдонім Микита Коцюба) — українського письменника, сатирика, байкаря, педагога, заслуженого вчителя УРСР; ({{пом}} [[1981]]).
** народження ''19 червня'' — [[Дущенко Віктор Павлович|Віктора Дущенка]]- українського [[фізик]]а; ({{пом}} [[1985]]).
** народження ''21 червня'' — [[Аванесов Георгій Амбарцумович|Георгія Аванесова]] — українського [[диригент]]а; ({{пом}} [[1982]]).
** народження ''30 серпня'' — [[Глазовий Павло Прокопович|Павла Глазового]] — українського письменника-гумориста; ({{пом}} [[2004]]).
** народження ''19 листопада'' — [[Кнорозов Юрій Валентинович|Юрія Кнорозова]] — українського історика та етнографа, спеціаліста з епіграфіки та етнографії; відомого своєю дешифровкою писемності майя; ({{пом}} [[1999]]).
** народження ''29 грудня'' — [[Югай Володимир Миколайович|Володимира Югая]] — українського живописця, заслуженого художника УРСР (1976); ({{пом}} [[1997]]).
* 25 років з часу ([[в Українській РСР|1947 рік]]):
** народження ''23 лютого'' — [[Пустовойтенко Валерій Павлович|Валерія Пустовойтенка]] — українського політика, прем'єр-міністра України (1997—1999 рр.).
** народження ''29 червня'' — [[Іллєнко Михайло Герасимович|Михайла Іллєнка]] — українського кінорежисера («[[ТойХтоПройшовКрізьВогонь]]»); брата режисера [[Іллєнко Юрій Герасимович|Юрія Іллєнка]].
** народження ''9 липня'' — [[Кочерга Анатолій Іванович|Анатолія Кочерги]] — українського оперного співака (баса).
** народження ''14 липня'' — [[Брюховецький В'ячеслав Степанович|В'ячеслава Брюховецького]] — українського літературознавеця, педагога і громадського діяча; Героя України, почесного президента [[Києво-Могилянська академія (університет)|Києво-Могилянської академії]].
** народження ''7 серпня'' — [[Ротару Софія Михайлівна|Софії Ротару]] — української співачки, Народної артистки України.
** народження ''1 вересня'' — [[Мозговий Микола Петрович|Миколи Мозгового]] — українського естрадного співака, композитора; ({{пом}} [[2010]]).
** народження ''16 вересня'' — [[Марченко Валерій Веніамінович|Валерія Марченка]] — українського дисидента-правозахисника, літературознавця і перекладача; ({{пом}} [[1984]]).
** народження ''10 жовтня'' — [[Матвієнко Ніна Митрофанівна|Ніни Матвієнко]] — української співачки, народної артистки України (1985), Лауреатки Державної премії УРСР ім. Т. Г. Шевченка (1988), Герой України (2006).
* ''26 жовтня'':
*** народження [[Матешко Ольга Миколаївна|Ольги Матешко]] — української актриси (Пропала експедиція, Звинувачується весілля, Якщо можеш — пробач, Вавілон XX, В бій ідуть одні «старики»).
*** народження [[Криштофович В'ячеслав Сигизмундович|В'ячеслава Криштофовича]] — українського кінорежисера («Одинока жінка бажає познайомитись», «Ребро Адама»).
** народження ''27 листопада'' — [[Ноябрьов Ілля Якович|Іллі Ноябрьова]] — українського телеведучого, режисера, актора.
** народження ''17 грудня'' — [[Азаров Микола Янович|Миколи Азарова]] — українського політика і державного діяча, 14-го прем'єр-міністра України (2010—2014 рр.).

==== Смерті ====
* 1100 років з часу ([[872 в Україні|872 рік]]):
** убивства болгарами сина [[Аскольд]]<ref>''[[Рибаков Борис Олександрович|Рыбаков Б. А.]]'' Древняя Русь. Сказания, былины, летописи / Б. А. Рыбаков. — М., 1963. — С. 162—173</ref>.
* 1000 років з часу ([[972 в Україні|972 рік]]):
** смерті [[Святослав Ігорович|Святослава Ігоровича (Хороброго)]] — Великого князя київського (945—1022 рр.) з династії Рюриковичів; син княгині Ольги та князя Ігора Старого, батько Володимира Великого, дід Ярослава Мудрого. ({{нар}}. 930 р.).
* 875 років з часу ([[1097 в Україні|1097 рік]]):
** смерті [[Євстратій Постник|Євстратія Постника]] — давньоруського [[святий|святого]], ченця Печерського монастиря. [[Преподобномученик]]а.
* 850 років з часу ([[1122 в Україні|1122 рік]]):
** ''9 вересня'' — [[Даниїл Паломник|Даниїла (Данила) Паломника]] — [[Київська Русь|руського]] [[православ'я|православного]] [[монах]]а. [[Ігумен]]а, [[клірик]]а [[Чернігівська земля|Чернігівської землі]]<ref>[[Ричка Володимир Михайлович|Ричка, В. М.]] [http://history.org.ua/?encyclop&termin=Danyil_Palomnyk Даниїл Паломник] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160604204317/http://history.org.ua/?encyclop&termin=Danyil_Palomnyk |date=4 червня 2016 }} // {{ЕІУ|2|284}}</ref>.
* 825 років з часу ([[1147 в Україні|1147 рік]]):
** ''19 вересня'' — смерті колишнього великого київського князя [[Ігор Ольгович|Ігора Ольговича]].
* 800 років з часу ([[1172 в Україні|1172 рік]]):
** смерті [[Євпраксія Мстиславівна|Євпраксії Мстиславівни]] (Зої, Добродії) — доньки київського [[Великий князь|великого князя]] [[Мстислав Володимирович (Великий)|Мстислава Володимировича]], онуки [[Володимир Мономах|Володимира Мономаха]]; ({{нар}} 1108), дружини візантійського співімператора [[Олексій Комнін (співімператор)|Олексія Комніна]] (''Alexios Komnenos'')<ref>{{Cite web |url=http://www.absoluteastronomy.com/topics/John_II_Komnenos%7C |title=Іоанна II Комніна |accessdate=29 жовтня 2021 |archive-date=7 січня 2021 |archive-url=https://web.archive.org/web/20210107042413/http://www.absoluteastronomy.com/topics/John_II_Komnenos%7C }}</ref>.
* 575 років з часу ([[1397 в Україні|1397 рік]]):
** ''[[11 січня]]'' — смерті [[Скиргайло Ольгердович|Скиргайла Ольгердовича]] — князя [[Троцьке воєводство|Троцького]] (1382—1395), [[Полоцьке князівство|Полоцького]] (1387—1397), [[Великий князь Київський|Великого князя Київського]] (1395—1397). [[Великий князь Литовський|Великого князя Литовського]] (1386—1392); ({{нар}} бл. 1354).
* 550 років з часу ([[1422 в Україні|1422 рік]]):
** смерті [[Миколай Тромба|Миколая Тромби]] — релігійного, державно-політичного діяча, галицького архієпископа РКЦ. Першого примаса Польщі; ({{нар}} бл. 1358).
* 475 років з часу ([[1497 в Україні|1497 рік]]):
** смерті [[Макарій I (митрополит Київський)|Макарій I]] — митрополит Київський, Галицький і всієї Русі, загинув мученицькою смертю від татар<ref>'Ю. А. Мицик''. [http://history.org.ua/?encyclop&termin=Makarіy_І Макарій І] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160413184605/http://history.org.ua/?encyclop&termin=Makarіy_І |date=13 квітня 2016 }} // {{ЕІУ|6|441}}</ref>.
* 450 років з часу ([[1522 в Україні|1522 рік]]):
** смерті [[Йосиф Солтан|Йосифа II Солтана]] — митрополита Київського, Галицького і всієї Руси; ({{нар}}. 1450).
** смерті [[Тетяна Семенівна Гольшанська|Тетяни Анни Гольшанської]] ({{lang-lt|Tatjana Alšėniškė}})<ref>Профіль на Geni.com [https://www.geni.com/people/Princess-Tatianna-Ostrogska/6000000014060283794] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210106142415/https://www.geni.com/people/Princess-Tatianna-Ostrogska/6000000014060283794 |date=6 січня 2021 }} {{ref-en}}</ref> — шляхтянки [[XV сторіччя|XV]]—[[XVI сторіччя]] з роду [[Гольшанські|Гольшанських]] гербу [[Гіпокентавр (герб)|Гіпокентавр]], дружини князя [[Острозький Костянтин Іванович|Костянтина Острозького]]; ({{нар}}. 1480).
* 425 років з часу ([[1547 в Україні|1547 рік]]):
** смерті [[Федір Санґушко|Федора Санґушка]] — руського князя, державного та військового діяча [[Велике князівство Литовське|Великого Князівства Литовського]], старости володимирського (1531—1547), згодом [[Список Вінницьких старост|вінницького]] і брацлавського (1544—1547 рр.), маршалка Волинської землі (1535—1547), старости [[Звенигородка|звенигородський]].
* 400 років з часу ([[1572 в Україні|1572 рік]]):
** смерті [[Андрій (Русин)|Андрія Русина]] (Андрія Івановича Русин-Берестецького) — руського (українського) [[зем'яни]]на, [[урядник]]а, православного релігійного діяча. [[Пінськ]]ого і [[Турів]]ського православного [[єпископ]]а.
* 375 років з часу ([[1597 в Україні|1597 рік]]):
** смерті ''11 квітня'' — [[Северин Наливайко|Северина Наливайка]] (інколи<ref>[[Леп'явко Сергій Анатолійович]] стверджує, що це його справжнє ім'я</ref> ''Семерій'',<ref name="Л54">''Сергій Леп'явко.'' Северин Наливайко // Володарі гетьманської булави… — С. 54.</ref>, ''Семена'') — українського військового діяча, [[Українські гетьмани і кошові отамани|козацького ватажка]], одного з керівників [[повстання Наливайка|повстання 1594—1596 років]] у [[Річ Посполита|Речі Посполитій]].
* 350 років з часу ([[1622 в Україні|1622 рік]]):
** смерті ''20 квітня'' — [[Петро Конашевич-Сагайдачний|Петро́ (Кононович) Конаше́вич-Сагайда́чний]]<ref name="Енциклопедія">{{книга|автор=[[Сас Петро Михайлович|Сас П.М.]] |частина= Конашевич-Сагайдачний Петро Кононович |заголовок=Енциклопедія історії України|посилання=http://history.org.ua/?termin=Konashevich_Sagaidachny|відповідальний=Редкол.: [[Смолій Валерій Андрійович|В. А. Смолій]] (голова) та ін.  |місце=Київ |видавництво=Наукова думка |рік=2008 |том=5: Кон - Кю |сторінок= |сторінки=568 |isbn=}}</ref><ref>Конашевич є іменем по батькові (варіант від Кононович), яке згодом перетворилось на прізвисько/прізвище.</ref> — — український [[полководець]] та [[Політик|політичний діяч]], [[гетьман]] [[реєстрове козацтво|реєстрового козацтва]], [[Українські гетьмани і кошові отамани|кошовий отаман Запорізької Січі]]<ref name="ВРУ">{{Cite web|url=http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/2548-17|title=Про відзначення 440-річчя з дня народження гетьмана Петра ... {{!}} від 22.09.2010 № 2548-VI|website=zakon2.rada.gov.ua|accessdate=2017-03-30|archiveurl=https://web.archive.org/web/20170222010822/http://zakon2.rada.gov.ua/laws/show/2548-17|archivedate=22.02.2017|deadurl=no}}</ref><ref>Як гетьман згадується в сучасній українській історіографії. Фактично ж мав звання ''«Старший його Королівської Милості Війська Запорозького»''</ref>. Організатор успішних походів запорозьких козаків проти [[Кримське ханство|Кримського ханства]], [[Османська імперія|Османської імперії]] та [[Московське царство|Московського царства]]. [[Меценатство|Меценат]] [[Церковні братства|православних братств]] та опікун братських шкіл; ({{нар}} близько [[1582]]).
* 325 років з часу ([[1647 в Україні|1647 рік]]):
** смерті ''11 січня'' — [[Петро Могила|Петра Могили]] — українського [[політик|політичного]], церковного та освітнього діяча, [[Митрополит Київський, Галицький і всієї Русі|Митрополита Київського, Галицького і всієї Русі]] ([[1633]]—[[1647]]), [[екзарх]] [[Патріарх Константинопольський|Константинопольського патріарха]], [[архімандрит]] [[Києво-Печерський монастир|Києво-Печерського монастиря]] (з [[1627]]); {{нар}} 1597).
** смерті [[Ганна Сомко|Га́нни Сомко (Сомківна) або Гафії Сомко]] — [[українці|української]] [[міщани|міщанки]], першої дружини [[Хмельницький Богдан Зиновій|Богдана Хмельницького]], матері його синів [[Тиміш Хмельницький|Тимоша]] та [[Юрій Хмельницький|Юрія]] і дочок Катерини та Степаниди. Сестра [[наказний гетьман|наказного гетьмана]] [[Лівобережна Україна|Лівобережної України]] [[Яким Сомко|Якима Сомка]]; ({{нар}} бл. [[1608]]).
** смерті [[Касіян Сакович|Касіяна Калі́кста Сако́вича]] — [[русь]]кого (українського) [[шляхтич]]а, [[церковний діяч|церковного діяча]] і [[письменник]]а-[[Полемічна література|полеміста]], [[ректор]]а [[Київська братська школа|Київської братської школи]] у 1620—1624 роках. Писав книжною [[Українська мова|українською]] та [[Польська мова|польською]] мовами<ref>[http://litopys.org.ua/suspil/sus47.htm Касіян Сакович. Вірші на жалісний погреб шляхетного рицаря Петра Конашевича-Сагайдачного, 1622 р.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191125102306/http://litopys.org.ua/suspil/sus47.htm |date=25 листопада 2019 }} // Українська суспільно-політична думка XVI—XVII ст. Переклади текстів XVI—XVII ст. / Тисяча років української суспільно-політичної думки. У 9-ти т. — К.: [[Дніпро (видавництво)|Дніпро]], 2001. Т. 2. Кн. 1. — XVI ст. / Упор., передм., приміт. [[Шевчук Валерій Олександрович|В. Шевчука]]. — 560 с. — ISBN 966-578-039-5.</ref>; ({{нар}} бл. [[1578]]).
* 300 років з часу ([[1672 в Україні|1672 рік]]):
** смерті ''[[18 квітня]]'' — [[Михайло Суличич|Миха́йла Сули́чича (Суличенка, Сулитича)]] — козацького військового та державного діяча, [[Паволоцький полк|Паволоцького]] [[Полковник (Гетьманщина)|полковника]], [[Генеральний суддя|Генерального судді]] [[Гетьманщина|Війська Запорозького]] та [[Наказний гетьман]].
** смерті [[Василь Рудомич|Василя Рудомича]] — українського поета, мемуариста, правника і медика, ректора [[Замойська академія|Замойської академії]]; ({{нар}} (бл. 1620).
* 275 років з часу ([[1697 в Україні|1697 рік]]):
** смерті ''[[15 грудня]]'' — [[Сильвестр Головчич|Сильвестра Головчича]] — українського церковного діяча, у 1672—1684 роках ректор [[Києво-Могилянська академія|Києво-Могилянської академії]].
* 250 років з часу ([[1722 в Україні|1722 рік]]):
** смерті ''14 липня'' — [[Іван Скоропадський|Івана Скоропадського]] — українського військовика, політичного і державного діяча, гетьмана Війська Запорозького, голови козацької держави в Лівобережній Україні (1708—1722). Генерального бунчужного (1698—1699), генерального осавула (1701—1706), стародубського полковника (1706—1708). Гетьмана Глухівського періоду в історії України; ({{нар}} 1646).
** смерті ''8 грудня'' — [[Стефан Яворський|Стефана Яворського (Симеона Івановича Яворського)]] — українського та російськиого богослова, філософа, письменника, президента Синоду Православної російської церкви (1721—1722 рр.); ({{нар}}. 1658 р.).
* 225 років з часу ([[1747 в Україні|1747 рік]]):
** смерті ''6 лютого'' — [[Ільїн Іван Кіндратович|Івана Ільїна]] — члена Генеральної військової канцелярії, Генерального військового суду, члена («от великороссийских») тимчасового Правління гетьманського уряду; ({{нар}} [[1688]]).
** смерті ''18 жовтня'' — [[Григорович-Барський Василь Григорович|Василя Григоровича-Барського]] — українського православного письменника та мандрівника; ({{нар}} [[1701]]).
** смерті ''22 жовтня'' — [[Рафаїл (Заборовський)|Рафаїла (Заборовського)]] — українського церковного, громадського та освітнього діяча. Архієпископа Київського і Галицького (з 1731), Митрополита Київського, Галицького та всієї Малої Росії (з 1743), члена Святійшого Синоду безпатріаршої РПЦ (з 1723); ({{нар}} [[1676]]).
* 200 років з часу ([[1772 в Україні|1772 рік]]):
** смерті [[Гедеон (Сломінський)|Гедеона (Сломінського)]] — українського релігійного діяча доби Гетьманщини, архімандрита Межигірського монастиря, ректора Московської духовної академії; ({{нар}} 1715).
** смерті [[Петрашів Павло Васильович|Павла Петрашіва]] — українського маляра-іконописця, портретиста і пейзажиста; ({{нар}} 1738).
** смерті [[Францішек Салезій Потоцький|Францішека Салезія Потоцького]] — польського шляхтича, урядника Речі Посполитої, магната, мецената. Київського (з 19 липня 1756), волинського воєводи (22 травня 1755), крайчия великого коронного (1736), претендента на польську корону; ({{нар}} 1700).
* 175 років з часу ([[1797 в Україні|1797 рік]]):
** смерті ''[[28 січня]]'' — [[Головатий Антін Андрійович|Антіна Головатого]] — кошового отамана [[Чорноморське козацьке військо|Чорноморського козацького війська]]; ({{нар}} 1732).
* 150 років з часу ([[1822 в Україні|1822 рік]]):
** смерті ''16 квітня'' — [[Левицький Дмитро Григорович|Дмитра Левицького]] — українського живописця-портретиста, який працював у модних аристократичних салонах Росії. Академіка Петербурзької академії мистецтв; ({{нар}} 1735).
* 125 років з часу ([[1847 в Україні|1847 рік]]):
** смерті ''26 серпня'' — [[Миклашевський Михайло Павлович|Михайла Миклашевського]] (1756—1847) — українського і російського військового та державного діяча; ({{пом}} 1756).
** смерті [[Скибицький Михайло Карлович|Михайла Скибицького]] (1793—1847) — учасника Війни за незалежність іспанських колоній в Америці, соратник Симона Болівара, біографа президента Венесуели Х. А. Паеса; ({{нар}} 1793).
* 100 років з часу ([[1872 в Україні|1872 рік]]):
** смерті ''[[20 серпня]]'' — [[Качковський Михайло|Михайла Качковського]] — українського [[громадський діяч|громадського діяча]], [[письменник]]а, [[меценат]]а, [[публіцист]]а, [[юрист]]а, [[народовець|народовця]]-австрофіла; ({{нар}} [[1802]]).
* 75 років з часу ([[1897 в Україні|1897 рік]]):
** смерті ''14 лютого'' — [[Куліш Пантелеймон Олександрович|Пантелеймон Куліш]] — український письменник, історик, мовознавець; автор першої фонетичної абетки для української мови, що лежить в основі сучасного українського правопису; ({{нар}} [[1819]]).
* 50 років з часу ([[1922 в Україні|1922 рік]]):
** смерті ''29 квітня'' — [[Стеценко Кирило Григорович|Кирила Стеценка]] — українського композитора, хорового диригента, музичного та громадського діяча; ({{нар}} [[1882]]).
* 25 років з часу ([[в Українській РСР|1947 рік]]):
** смерті ''4 березня'' — [[Колесса Філарет Михайлович|Філарета Колесса]] — [[етнограф]]а, [[фольклорист]]а, [[композитор]]а, [[музикознавець|музикознавця]] і [[літературознавець|літературознавця]] ({{нар}} [[1871]])
** смерті ''30 липня'' — [[Кричевський Федір Григорович|Федора Кричевського]] — українського художника і педагога; одного із засновників і першого ректора української [[Академія мистецтв|Академії мистецтв]]; ({{нар}} [[1879]]).
** смерті ''17 серпня'' — [[Боберський Іван Миколайович|Івана Боберського]] — українського педагога, публіциста, одного із засновників спортивно-гімнастичного руху у Західній Україні; ({{нар}} [[1873]]).

== Примітки ==
{{reflist|2}}

== Посилання ==
{{Вікіпосилання
|Тема               = 1972 в Україні
|Портал             = Україна
|Вікісховище        = Category:1972 in Ukraine
}}

{{Ukraine-stub}}
{{Рік у Європі|1972}}
{{Рік в Україні (низ)|1972}}

[[Категорія:1972 в Україні| ]]

Див. також: Інші події 1972 · Список років в Україні

П: Портал «Україна»

CMNS: 1972 в Україні у Вікісховищі?