text:
# Бурилове
Бури́лове — село в Україні, у Кривоозерській селищній громаді Первомайського району Миколаївської області. Населення становить 1117 осіб. Територією села протікає річка Секретарка.

## Постаті
- Федосєєв Вадим Вікторович (1970—2021) — майстер-сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.

title: Бурилове

wikitext:
{{Село України
 | назва           = Бурилове
 | область         = [[Миколаївська область]]
 | район           = [[Первомайський район (Миколаївська область)|Первомайський район]]
 | громада         = [[Кривоозерська селищна громада]]
 | засновано       =
 | населення       = 1117
 | територія       =
 | ref-територія   =
 | площа           = 4,028
 | ref-площа       =
 | щільність       = 277,31
 | поштовий індекс = 55150
 | телефонний код  = 5133
 | координати      =  {{coord|48|1|18|N|30|22|31|E|scale:100000|display=inline,title}}
   | lat_deg = 48 || lat_min = 1 || lat_sec = 18
   | lon_deg = 30 || lon_min = 22 || lon_sec = 31
 | висота          = 154
 | ref-висота      =
 | водойма         = річка [[Секретарка (притока Південного Бугу)|Секретарка]]
 | адреса          = 55100, Миколаївська обл., Первомайський р-н, смт Криве Озеро, вул. 1 Травня, 15
 | облікова картка =
 | прапор          =
 | герб            =
 | відстань о      =
 | ref-відстань о  =
 | відстань р      =
 | ref-відстань р  =
 | станція         =
 | відстань ст     =
 }}

'''Бури́лове''' — [[село]] в [[Україна|Україні]], у [[Кривоозерська селищна громада|Кривоозерській селищній громаді]] [[Первомайський район (Миколаївська область)|Первомайського району]] [[Миколаївська область|Миколаївської області]]. Населення становить 1117 осіб. Територією села протікає річка [[Секретарка (притока Південного Бугу)|Секретарка]].

== Постаті ==
* [[Федосєєв Вадим Вікторович]] (1970—2021) — майстер-сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.

== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/nikolaevskaja/2321 Погода в селі Бурилове] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160607162448/http://weather.in.ua/ua/nikolaevskaja/2321 |date=7 червня 2016 }}

{{Mykolayiv-geo-stub}}

{{Кривоозерська селищна громада}}
{{Первомайський район (Миколаївська область)}}
{{Кривоозерський район}}
{{Портали|Географія|Україна}}

[[Категорія:Села Первомайського району]]

title: село Бурилове

Область: Миколаївська область

Район: Первомайський район

Тер. громада: Кривоозерська селищна громада

title: Основні дані

Густота населення: 277,31 осіб/км²

title: Географічні дані

Водойми: річка Секретарка

title: Місцева влада

title: Карта

Карта: Бурилове


text:
# Сура Аль-Ісра
Сура Аль-Ісра (араб. سورة الإسراء) або Нічна подорож — сімнадцята сура Корану. Мекканська, містить 111 аятів.

wikiname: ukwiki

title: Сура Аль-Ісра

in_language: uk

wikitext:
{{Видання}}'''Сура Аль-Ісра''' ({{lang-ar|سورة الإسراء}}) або '''Нічна подорож''' — сімнадцята сура [[Коран]]у. Мекканська, містить 111 [[аят]]ів.

== Література ==
* Коран. Переклад смислів українською мовою. Пер. з арабської Михайло Якубович; редактор: Людмила Таран. Київ: Основи. 2015. 448 стор. ISBN 978-966-500-361-8

{{Сури|17|[[Сура Ан-Нахль|Ан-Нахль]]|[[Сура Аль-Кагф|Аль-Кагф]]}}

[[Категорія:Коран]]
[[Категорія:Молитва в ісламі]]

title: «Сура Аль-Ісра»

Мова: арабська


text:
# Чичеу-Міхеєшть
Чичеу-Міхеєшть, Чичеу-Міхеєшті (рум. Ciceu-Mihăiești) — село у повіті Бистриця-Несеуд в Румунії. Адміністративний центр комуни Чичеу-Міхеєшть.
Село розташоване на відстані 347 км на північний захід від Бухареста, 40 км на захід від Бистриці, 53 км на північний схід від Клуж-Напоки.

## Населення
За даними перепису населення 2002 року у селі проживала 931 особа.
Національний склад населення села:
| Національність | Кількість осіб | Відсоток |
| -------------- | -------------- | -------- |
| румуни         | 634            | 68,1%    |
| цигани         | 247            | 26,5%    |
| угорці         | 50             | 5,4%     |

Рідною мовою назвали:
| Мова      | Кількість осіб | Відсоток |
| --------- | -------------- | -------- |
| румунська | 703            | 75,5%    |
| циганська | 172            | 18,5%    |
| угорська  | 56             | 6,0%     |

title: Чичеу-Міхеєшть

wikitext:
{{About|село|комуну|Чичеу-Міхеєшть (комуна)}}
{{НП Румунії
 | назва               = Чичеу-Міхеєшть
 | статус              = село
 | місцева_назва       = ''Ciceu-Mihăiești''
 | зображення          =
 | зображення_підпис   =
 | повіт               = Бістріца-Несеуд
 | вид_общини          = Комуна
 | община              = [[Чичеу-Міхеєшть (комуна)|Чичеу-Міхеєшть]]
 | код_SIRUTA          = 34217
 | широта              = 47.1885
 | довгота             = 23.9734
 | висота              = 252
 | висота_мін          =
 | висота_макс         =
 | населення           = 931
 | рік_насел           = 2002
 | площа               =
 | поштові_індекси     = 427218
}}
'''Чичеу-Міхеєшть''', Чичеу-Міхеєшті ({{lang-ro|Ciceu-Mihăiești}}) — село у [[Адміністративний поділ Румунії|повіті]] [[Бистриця-Несеуд]] в [[Румунія|Румунії]]. Адміністративний центр комуни [[Чичеу-Міхеєшть (комуна)|Чичеу-Міхеєшть]].

Село розташоване на відстані<ref>Фізичні відстані розраховані за координатами населених пунктів</ref> 347 км на північний захід від [[Бухарест]]а, 40 км на захід від [[Бистриця (місто)|Бистриці]], 53 км на північний схід від [[Клуж-Напока|Клуж-Напоки]].

== Населення ==
За даними [[Перепис населення Румунії (2002)|перепису населення 2002 року]] у селі проживала {{formatnum:931}} особа.

Національний склад населення села<ref>{{cite web|url=http://www.kia.hu/konyvtar/erdely/erd2002/etnii2002.zip|title=Recensământul Populaţiei şi al Locuinţelor|language=румунською|accessdate=2011-12-08|archiveurl=https://www.webcitation.org/6AlRufuWF?url=http://www.kia.hu/konyvtar/erdely/erd2002/etnii2002.zip|archivedate=2012-09-18|deadurl=no}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131014005851/http://www.kia.hu/konyvtar/erdely/erd2002/etnii2002.zip |date=2013-10-14 }}</ref>:
{| class="standard"
|-
! style = "background-color:#FFBA80" | Національність
! style = "background-color:#FFBA80" | Кількість осіб
! style = "background-color:#FFBA80" | Відсоток
|-
| румуни
| 634
| 68,1%
|-
| цигани
| 247
| 26,5%
|-
| [[Угорці в Румунії|угорці]]
| 50
| 5,4%
|}

Рідною мовою назвали<ref>{{cite web|url=http://www.kia.hu/konyvtar/erdely/erd2002/limba_materna2002.zip|title=Recensământul Populaţiei şi al Locuinţelor|language=румунською|accessdate=2011-12-08|archiveurl=https://www.webcitation.org/6AlRvEJyp?url=http://www.kia.hu/konyvtar/erdely/erd2002/limba_materna2002.zip|archivedate=2012-09-18|deadurl=no}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20131014182803/http://www.kia.hu/konyvtar/erdely/erd2002/limba_materna2002.zip |date=2013-10-14 }}</ref>:
{| class="standard"
|-
! style = "background-color:#FFBA80" | Мова
! style = "background-color:#FFBA80" | Кількість осіб
! style = "background-color:#FFBA80" | Відсоток
|-
| румунська
| 703
| 75,5%
|-
| циганська
| 172
| 18,5%
|-
| угорська
| 56
| 6,0%
|}

== Примітки ==
{{Портал|Румунія}}
{{reflist}}

{{Romania-geo-stub}}

[[Категорія:Села повіту Бістріца-Несеуд]]

title: Чичеу-Міхеєшть · Ciceu-Mihăiești

Країна: Румунія

Повіт: Бістріца-Несеуд

Комуна: Чичеу-Міхеєшть

Телефонний код: +40 263 (Romtelecom, TR) · +40 363 (інші оператори)


text:
# Балті
Ба́лті — етнічна група тибетського походження з домішками дардів, яка населяє історичну область Балтистан. Цей регіон займає східну частину території Гілгіт-Балтистан в Пакистані та округи Каргіл і меншою мірою Лех в індійському штаті Джамму та Кашмір. Частина балті розпорошено мешкає у великих міських центрах Пакистану: Лахор, Карачі та Ісламабад/Равалпінді.

## Мова
Мова балті є близькою до тибетської і належить до сино-тибетської мовної родини. Різні дослідники вважають її діалектом або сестринською мовою мови ладакхі.

## Релігія
Балті історично сповідували релігію Бон і тибетський буддизм (ламаїзм). Іслам прийшов до Балтистану з суфійськими місіонерами в XV столітті, і незабаром став домінуючою релігією. Балті, як і раніше, у своїх релігійних переконаннях та практиці зберігають багато рис доісламської релігії Бон та ламаїстських ритуалів. Знак свастики (Юнг друнг) вважається сприятливим: він висічений на дерев'яних дощечках, які можна побачити в історичних мечетях та ханаках. Балті виявляють повагу до Лха та Лху (божеств релігії Бон), що знаходить відображення в багатьох ритуалах мешканців селищ.
Балті ставляться до зборів у мечетях та ханаках як до важливого релігійного ритуалу. Ханака є свого роду навчальним центром, ще з часів перших святих, які прибули до регіону. Тут під керівництвом духовних наставників, які вже досягли певного рівня, учні шляхом тренування (медитація і споглядання) набувають духовної чистоти (тазкія).
Мечеті в Балтистані здебільшого побудовані в тибетському стилі. В той же час, кілька мечетей мають дерев'яне оздоблення і прикраси монгольського походження, які також можна побачити в ладакхському Каргілі. Кожної п'ятниці чоловіки, як правило, відвідують мечеть у другій половині дня.
Невеличкі осередки прибічників релігії Бон та тибетського буддизму є в долині Kharmang та на заході Захід Каргілу, вони нараховують близько 3000 людей.

## Історія
У давнину та в середні віки балті підтримували економічні й культурні зв'язки з Тибетом. У XIX ст. Балтистан був приєднаний до Джамму і Кашміру.

## Культура
Основне заняття балті — землеробство, вирощують ячмінь, пшеницю, кукурудзу, городні й садові культури. Також тримають дрібну рогату худобу.
Місцеву адміністрацію традиційно складають потомки колишньої знаті. Зазвичай, це великі землевласники.
Для сімейних традицій народу характерним є багатоженство.

## Балті в літературі
- Балті описані у книзі «Три чашки чаю» (англ. Three Cups of Tea) Грега Мортенсона та Девіда Олівера Реліна про американця, який будував школи у Балтистані.

title: Балті

wikitext:
{{не плутати|Балти|балтами|}}
{{Етнічна група
|group=Балті
|image= File:Kids of Tarashing.jpg
|poptime= {{PAK}} 327 000 (2004, J. Leclerc)<br/>{{IND}} 38 800 (2001, перепис)<ref>[https://www.ethnologue.com/language/bft Balti. A language of Pakistan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20161120150749/https://www.ethnologue.com/language/bft |date=20 листопада 2016 }}. Ethnologue: Languages of the World, 20th edition, 2017 {{ref-en}}</ref>
|popplace=
[[Гілгіт-Балтистан]] ([[Пакистан]])
[[Ладакх]] ([[Індія]])
|rels=[[іслам]], [[тибетський буддизм]], [[Бон (релігія)|бон]]
|langs=[[Балті (мова)|балті]]
|related=[[ладакхи]], [[тибетці]]
}}
'''Ба́лті''' — етнічна група тибетського походження з домішками {{li|дарди|дардів|Q2405145}}, яка населяє історичну область [[Балтистан]]. Цей регіон займає східну частину території [[Гілгіт-Балтистан]] в [[Пакистан]]і та округи {{нп|Каргіл (Індія)|Каргіл|en|Kargil district}} і меншою мірою {{нп|Лех(Індія)|Лех|en|Leh district}} в [[Індія|індійському]] штаті [[Джамму та Кашмір]]. Частина балті розпорошено мешкає у великих міських центрах Пакистану: [[Лахор]], [[Карачі]] та [[Ісламабад]]/[[Равалпінді]].

== Мова ==
[[Балті (мова)|Мова балті]] є близькою до [[Тибетська мова|тибетської]] і належить до [[Сино-тибетські мови|сино-тибетської мовної родини]]. Різні дослідники вважають її діалектом<ref>''Balti Grammar'', by A. F. C. Read. London: The Royal Asiatic society, 1934 {{ref-en}}</ref> або сестринською мовою<ref>N. Tournadre. [http://www.nicolas-tournadre.net/wp-content/uploads/multimedia/2005-aire.pdf L'aire linguistique tibétaine et ses divers dialectes] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210224162019/http://www.nicolas-tournadre.net/wp-content/uploads/multimedia/2005-aire.pdf |date=24 лютого 2021 }}. ''Lalies'', 2005, n°25, p. 7–56 {{ref-fr}}</ref> [[Ладакхська мова|мови ладакхі]].

== Релігія ==
Балті історично сповідували релігію [[Бон (релігія)|Бон]] і [[тибетський буддизм]] (ламаїзм). [[Іслам]] прийшов до [[Балтистан]]у з [[суфізм|суфійськими місіонерами]] в XV столітті, і незабаром став домінуючою релігією. Балті, як і раніше, у своїх релігійних переконаннях та практиці зберігають багато рис доісламської релігії Бон та ламаїстських ритуалів.<ref>Xabier Rentería. [http://www.baltistan.eus/news/articles/the-nurbakhshi-religion-in-baltistan The Nurbakhshi religion in Baltistan] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160204153001/http://www.baltistan.eus/news/articles/the-nurbakhshi-religion-in-baltistan |date=4 лютого 2016 }}. Baltistan Fundazioa {{ref-en}}</ref> Знак [[свастика|свастики]] (Юнг друнг) вважається сприятливим: він висічений на дерев'яних дощечках, які можна побачити в історичних [[мечеть|мечетях]] та [[ханака]]х. Балті виявляють повагу до Лха та Лху (божеств релігії Бон), що знаходить відображення в багатьох ритуалах мешканців селищ.

Балті ставляться до зборів у мечетях та ханаках як до важливого релігійного ритуалу. Ханака є свого роду навчальним центром, ще з часів перших святих, які прибули до регіону. Тут під керівництвом духовних наставників, які вже досягли певного рівня, учні шляхом тренування ([[медитація]] і споглядання) набувають духовної чистоти ({{нп|тазкія||en|Tazkiah}}).

Мечеті в Балтистані здебільшого побудовані в тибетському стилі. В той же час, кілька мечетей мають дерев'яне оздоблення і прикраси монгольського походження, які також можна побачити в [[ладакх]]ському Каргілі. Кожної п'ятниці чоловіки, як правило, відвідують мечеть у другій половині дня.

Невеличкі осередки прибічників релігії Бон та тибетського буддизму є в долині Kharmang та на заході Захід Каргілу, вони нараховують близько 3000 людей.<ref>{{Cite web |url=http://www.ladakhtimes.com/balticontemporary.htm |title=Архівована копія |accessdate=2 лютого 2016 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070928031106/http://www.ladakhtimes.com/balticontemporary.htm |archivedate=28 вересня 2007 |deadurl=yes }} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20070928031106/http://www.ladakhtimes.com/balticontemporary.htm |date=2007-09-28 }}</ref>

== Історія ==
У давнину та в середні віки балті підтримували економічні й культурні зв'язки з [[Тибет]]ом. У XIX ст. Балтистан був приєднаний до Джамму і Кашміру.

== Культура ==
Основне заняття балті — землеробство, вирощують ячмінь, пшеницю, кукурудзу, городні й садові культури. Також тримають дрібну рогату худобу.

Місцеву адміністрацію традиційно складають потомки колишньої знаті. Зазвичай, це великі землевласники.

Для сімейних традицій народу характерним є [[багатоженство]].

== Балті в літературі ==
* Балті описані у книзі «[[Три чашки чаю (книга)|Три чашки чаю]]» ({{lang-en|Three Cups of Tea}}) [[Грег Мортенсон|Грега Мортенсона]] та Девіда Олівера Реліна про американця, який будував школи у Балтистані.

== Джерела ==
* Н. Р. Гусева. Балти. [http://static.iea.ras.ru/books/narody_i_religii_mira_enciklopediya.pdf Народы и религии мира: Энциклопедия] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160630141638/http://static.iea.ras.ru/books/narody_i_religii_mira_enciklopediya.pdf |date=30 червня 2016 }}. Гл. ред. В. А. Тишков — М: Большая Российская энциклопедия, 2000, с. 76. ISBN 5-85270-155-6 {{ref-ru}}

== Примітки ==
{{reflist}}

[[Категорія:Народи Пакистану]]
[[Категорія:Тибето-бірманські народи]]
[[Категорія:Гімалаї]]
[[Категорія:Тибетці]]
[[Категорія:Бон]]
[[Категорія:Гілгіт-Балтистан]]

title: Балті

Кількість: Пакистан 327 000 (2004, J. Leclerc) · Індія 38 800 (2001, перепис)

Ареал: Гілгіт-Балтистан (Пакистан) Ладакх (Індія)

Близькі до: ладакхи, тибетці

Мова: балті

Релігія: іслам, тибетський буддизм, бон


text:
# Крещенський (Ямська сільська рада)
Крещенський (рос. Крещенский) — селище у Болховському районі Орловської області Російської Федерації.
Населення становить 5 осіб. Входить до муніципального утворення Ямське сільське поселення.

## Історія
Населений пункт розташований у межах Чорнозем'я. 30 липня 1928 року у складі Орловського округу Центрально-Чорноземної області, 13 червня 1934 року після ліквідації Центрально-Чорноземної області населений пункт увійшов до складу новоствореної Курської області.
З 27 вересня 1937 року район у складі новоствореної Орловської області.
Від 2013 року входить до муніципального утворення Ямське сільське поселення.

## Населення
| 2010 |
| ---- |
| 5    |

title: Крещенський (Ямська сільська рада)

wikitext:
{{Населений пункт Росії
|тип             = [[селище]]
|тип_род         = селища
|назва           = Крещенський
|назва ін.       = Крещенский
|прапор          =
|опис прапора    =
|герб            =
|опис герба      =
|розташування    =
|опис розташування  =
|зображення         =
|зображення_розмір  =
|зображення_підпис  =
|mapx            =
|mapy            =
|суб'єкт РФ      = [[Орловська область]]
|район           = [[Болховський район]]
|міський округ   =
|поселення       = [[Ямське сільське поселення]]
|рада            =
|код ЗКАТУ       =
|засноване       =
|перша згадка    =
|завойоване      =
|попередні назви =
|статус          =
|поділ           =
|населення       = 5
|ref-населення   =
|площа           =
|ref-площа       =
|густота         =
|поштові індекси = <!--або поштовий індекс-->
|телефонний код  = <!--телефонний код-->
|часовий пояс    = [[Московський час|MSK]] ([[UTC+3]])
|висота          =
|водойма         =
|станція         =
|відстань        = <!--відстань до станції-->
<!--До центру муніципального району/міського округу-->
|залізниця р     =
|ref-залізниця р =
|автошлях р      =
|ref-автошлях р  =
|фізична р       = <!--або відстань р-->
|ref-фізична р   =
|залізниця о     =
|ref-залізниця о =
|автошлях о      =
|ref-автошлях о  =
|фізична о       = <!--або відстань о-->
|ref-фізична о   =
<!--До Москви-->
|залізниця с     =
|ref-залізниця с =
|автошлях с      =
|ref-автошлях с  =
|фізична с       = <!--або відстань с-->
|ref-фізична с   =
|схема           =
|міста-побратими =
|день міста      =
|катойконіми     =
|адреса          =
|вебсторінка    =
|мер             = <!--або голова, або губернатор-->
|ремарки         =
|карта розташування1   =Росія Орловська область
}}
'''Крещенський''' ({{lang-ru|Крещенский}}) — [[селище]] у [[Болховський район|Болховському районі]] [[Орловська область|Орловської області]] [[Росія|Російської Федерації]].

Населення становить 5 осіб. Входить до муніципального утворення [[Ямське сільське поселення]].

== Історія ==

Населений пункт розташований у межах [[Чорнозем'я]]. 30 липня 1928 року у складі [[Орловський округ|Орловського округу]] [[Центрально-Чорноземна область|Центрально-Чорноземної області]], 13 червня 1934 року після ліквідації Центрально-Чорноземної області населений пункт увійшов до складу новоствореної Курської області.

З 27 вересня 1937 року район у складі новоствореної Орловської області.

Від 2013 року входить до муніципального утворення Ямське сільське поселення<ref>{{Cite web |url=http://docs.cntd.ru/document/460230967 |title=Закон Орловской области от 25 декабря 2013 года N 1578-ОЗ «Об административно-территориальном устройстве Орловской области» |access-date=2022-02-28 |archive-date=2022-02-28 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220228084440/https://docs.cntd.ru/document/460230967 |deadlink=no }}</ref>.

== Населення ==

{{Населення РФ | Крещенский (Ямское сельское поселение) }}

== Примітки ==

{{reflist|1}}

{{Болховський район}}
{{Oryol-geo-stub}}

{{Портали|Росія|Географія}}

[[Категорія:Населені пункти Болховського району]]

title: селище Крещенський

Країна: Росія

Суб'єкт Російської Федерації: Орловська область

Муніципальний район: Болховський район

Поселення: Ямське сільське поселення

title: Основні дані

Часовий пояс: MSK (UTC+3)

Основні дані:
Мапа
· Крещенський · Крещенський


text:
# Нахімовський проспект (станція метро)
55°39′46″ пн. ш. 37°36′20″ сх. д. / 55.66278° пн. ш. 37.60556° сх. д.
«Нахімовський проспект» (рос. Нахимовский проспект) — станція Серпуховсько-Тимірязівської лінії Московського метрополітену. Відкрита 8 листопада 1983 року у складі черги «Серпуховська» — «Південна».

## Оздоблення
Колійні стіни оздоблені білим мармуром «коєлга». У склепінні розташовано 4 ряди кесонів, в кожен з яких вмонтовано світильник. Тема оздоблення станції — «Російські флотоводці і історія російського флоту». Над виходом зі станційного залу встановлено художнє панно, присвячене російському флотоводцю адміралу Нахімову (художник А. М. Мосійчук). На гранітному килимі підлоги, виконаному з яскравих кам'яних плит, встановлені лави з інформаційними покажчиками.

## Вестибюлі і пересадки
На станції два вестибюля. Виходи по підземних переходах здійснюються на Нахімовський проспект, Азовську, Сиваську і Фруктову вулиці.
- Автобуси: м19, е29, т52

## Технічна характеристика
Конструкція станції — односклепінна мілкого закладення (глибина закладення — 9,5 м).
Побудована за типовим проектом з монолітного залізобетону.

## Колійний розвиток
Станція без колійного розвитку.

title: Нахімовський проспект (станція метро)

wikitext:
{{coord|display=title|55|39|46|N|37|36|20|E|region:RU_type:landmark_scale:2000}}
{{Станція метрополітену
 |Title = Нахімовський проспект
 |Name = Нахімовський проспект
 | лінія             = Серпуховсько-Тимірязєвська лінія
 | стиль_лінії       = background:#858585; color:black;
 |CityMetro = Московський метрополітен
 |Image = [[Файл:Nahimovsky 05.jpg|280px]]
 |Date = 8 листопада 1983
 |ProjectName =
 |OldName =
 |NameProjects =
 |Type = [[односклепінна станція мілкого закладення|односклепінна мілкого закладення]]
 |Depth = 9,5
 |Arhitector = 	В. С. Волович {{ref-ru}}, {{нп|Лев Миколайович Попов|Л. М. Попов|ru|Попов, Лев Николаевич}}, В. И. Клоков {{ref-ru}}, Г. С. Мун {{ref-ru}}
 |ArhitectorVest = Л. М. Попов, В. С. Волович {{ref-ru}}
 |EnginerVest =
 |Enginer = Т. Б. Процерова {{ref-ru}}, А. Песочина {{ref-ru}}
 |Painter =
 |NumberOfPlatforms = 1
 |PlatformType = острівна
 |PlatformForm = пряма
 |PlatformLength =
 |PlatformWidth =
 |Builder =
 |Street = Нахімовський проспект, Азовська, Сиваська і Фруктова вулиці
 |TransTo = [[Автобус|А]]: м19, е29, т52
 |Opening time = 5:30
 |Closing time = 1:00
 |Code = 146
}}
{{Серпуховсько-Тимірязівська лінія}}
'''«Нахімовський проспект»''' ({{lang-ru|Нахимовский проспект}}) — станція [[Серпуховсько-Тимірязівська лінія|Серпуховсько-Тимірязівської лінії]] [[Московський метрополітен|Московського метрополітену]]. Відкрита 8 листопада 1983 року у складі черги «{{М|Серпуховська}}» — «{{М|Південна}}».

== Оздоблення ==
Колійні стіни оздоблені білим [[мармур]]ом «[[коєлга]]». У склепінні розташовано 4 ряди кесонів, в кожен з яких вмонтовано світильник. Тема оздоблення станції — «Російські флотоводці і історія російського флоту». Над виходом зі станційного залу встановлено художнє панно, присвячене російському флотоводцю адміралу Нахімову (художник А. М. Мосійчук). На гранітному килимі підлоги, виконаному з яскравих кам'яних плит, встановлені лави з інформаційними покажчиками.

== Вестибюлі і пересадки ==
На станції два вестибюля. Виходи по підземних переходах здійснюються на Нахімовський проспект, Азовську, Сиваську і Фруктову вулиці.
* Автобуси: м19, е29, т52

== Технічна характеристика ==
Конструкція станції — [[односклепінна станція мілкого закладення|односклепінна мілкого закладення]] (глибина закладення — 9,5 м).
Побудована за типовим проектом з монолітного залізобетону.

== Колійний розвиток ==
Станція без колійного розвитку.

== Посилання ==
{{ci}}
* [https://web.archive.org/web/20130928100032/http://www.mosmetro.ru/stations/serpukhovsko_timiryazevskaya/nahimovskiy_prospekt/ Офіційний сайт Московського метрополітену]{{ref-ru}}
* [http://www.metro.ru/stations/serpukhovsko-timiryazevskaya/nahimovskiy_prospekt/ Сайт «Московське метро»]{{ref-ru}}
* [http://news.metro.ru/f918.html Сайт «METRO.Фотоальбом»]{{ref-ru}}
* [http://www.metrowalks.ru/moscow/station-9-18 Сайт «Прогулянки по метро»]{{ref-ru}}
* [http://wiki.nashtransport.ru/wiki/Нахимовский_проспект_(станция_метро,_Москва) Сайт «Енциклопедія нашого транспорту»]{{ref-ru}}

<center>
{| class="wikitable"
|-
! Попередня станція
! colspan="3" | Лінія
! Наступна станція
|- style="text-align: center;"
| {{М|Нагорна}}
| style="background:#858585 |
| [[Серпуховсько-Тимірязєвська лінія]]
| style="background:#858585 |
| {{М|Севастопольська}}
|- style="text-align: center;"
|}
</center>

{{ac}}

[[Категорія:Серпуховсько-Тимірязєвська лінія]]
[[Категорія:Станції Московського метрополітену]]
[[Категорія:Залізничні станції та платформи, збудовані 1983]]
[[Категорія:Односклепінні станції мілкого закладення]]

title: Загальні дані

Тип:
односклепінна мілкого закладення
острівна

Форма: пряма

Дата відкриття: 8 листопада 1983

Архітектор(и): В. С. Волович (рос.), Л. М. Попов, В. И. Клоков (рос.), Г. С. Мун (рос.)

Архітектор(и) вестибюлів: Л. М. Попов, В. С. Волович (рос.)

Інженер(и)-конструктор(и): Т. Б. Процерова (рос.), А. Песочина (рос.)

title: Серпуховсько-Тимірязєвська лінія

оборотні тупики
Алтуф'єво
Бібірево
Отрадне
ТЧ-14 Владикіно
Владикіно
ССГ до ЛДЛ
Петровсько-Розумовська
Тимірязєвська
Дмитровська
ССГ до ВКЛ
Савеловська
Менделєєвська
Цвітний бульвар
Чеховська
Боровицька
Полянка
ССГ до КРЛ, ЗЛ, КЛ
Серпуховська
Тульська
Нагатінська
Нагорна
Нахімовський проспект
Севастопольська
Чертановська
ТЧ-8 Варшавське
Південна
Празька
Вулиця Академіка Янгеля
Анніно
Бульвар Дмитра Донського
ССГ до БЛ


text:
# Even Flow
«Even Flow» — пісня американського рок-гурту Pearl Jam, другий сингл з дебютного альбому Ten (1991).

## Історія виникнення
«Even Flow» стала одною з пісень, над якими Стоун Ґоссард та Джеф Амент працювали разом ще до створення Pearl Jam. Вони написали музику до пісні, а її текст належав вокалістові Едді Веддеру. Лише в середині 2010-х років Веддер розповів історію створення тексту. Він зізнався, що під час репетицій познайомився з безпритульним ветераном війни у В'єтнамі, який мешкав під віадуком в Сіетлі. Коли гурт повернувся з концертів, Веддер дізнався, що його знакомий вмер, та присвятив йому нову пісню.
В пісні співається про бездомну людину, яка вимушена спати на вулиці, на «бетонній подушці». Вона намагається відігнати думки про своє неспокійне життя, але розуміє, що втрачає розсудок. В противагу сумному тексту, музика пісні є досить легкою та піднесеною.
«Even Flow» було записано під час студійних сесій для дебютного альбому Pearl Jam Ten в сіетльскій студії London Bridge. На відміну від більшості композицій, які було записано без жодних проблем, «Even Flow» довелось виконати близько 50-70 разів. Майк Маккріді назвав це «жахом» і запевнив, що музиканти вже почали ненавидіти один одного. Проте фінальний результат вийшов чудовим. Коли барабанщик Метт Кемерон, який тоді грав у Soundgarden, почув проміжний результат, то був вражений її епічністю та схожістю на творчість Led Zeppelin.

## Вихід пісні
Пісню було вперше опубліковано на студійному альбомі Ten, що вийшов в серпні 1991 року. В 1992 році «Even Flow» вийшла окремим синглом, разом з «Oceans» та неопублікованою піснею «Dirty Frank». Також з новим барабанщиком Дейвом Абруццезе пісню було перезаписано в студії, і нову версію використали для відеокліпу.
«Even Flow» досягла третього місця в американському хіт-параді Mainstream Rock. Окрім цього, вона вийшла синглом в багатьох інших країнах, потрапивши в чарти Австралії, Канади, Великої Британії та Нової Зеландії. Зрештою сингл «Even Flow» отримав «срібну» сертифікацію в Великій Британії з понад 200 тисячами проданих примірників.
На пісню було знято два відеокліпи. Автором першого став Рокі Шенк, який зняв музикантів в оточенні диких звірів. Проте попри важкі умови фільмування і травму Абруццезе, результат не сподобався гуртові. Зрештою його замінили на запис концерту, знятий знайомим Стоуна Ґоссарда режисером Джошем Тафтом в сіетльському Театрі Мура.

## Історичне значення
«Even Flow» вважається одним з найбільших хітів Pearl Jam. Станом на 2022 рік вона є найбільш виконуваною піснею на концертах Pearl Jam, її було зіграно понад 850 разів.
Пісня потрапила на сьоме місце в опитуванні читачів журналу Rolling Stone. Її назвали «однією з тих пісень, якій підспівують всі, хоча і майже не знають слів». Оглядач навіть зауважив, що фанати «втомились» від пісні та просили не виконувати її на концертах. В журналі Kerrang! «Even Flow» також додали до десятки найкращих композицій Pearl Jam. Окрім певного контрасту між музикою та текстом, в журналі звернули увагу на музичне відео, до якого потрапив класичний стрибок Едді Веддера з балкона.
У 2008 році пісня потрапила на 77 місце в списку «100 найкращих гітарних пісень всіх часів» журналу Rolling Stone, а також на 30 місце в списку «100 кращих хард-рокових пісень» телеканалу VH1.

## Довідкові дані

### Список композицій
Компакт-диск (США, Австралія, Австрія, Бразилія, Німеччина) та касета (Австралія)
1. «Even Flow» – 4:53
2. «Dirty Frank» – 5:32
3. «Oceans» (ремікс) – 2:46

Компакт-диск (Велика Британія) та 12" вініл (Велика Британія)
1. «Even Flow»(нова версія) — 5:04
2. «Dirty Frank» – 5:32
3. «Oceans» – 2:42

7" вініл (Велика Британія) та касета (Велика Британія)
1. «Even Flow» (нова версія) — 5:04
2. «Oceans» (ремікс) — 2:46

7" вініл (Нідерланди) та касета (Нова Зеландія)
1. «Even Flow» – 4:53
2. «Dirty Frank» – 5:32

### Місця в хіт-парадах
| Хіт-парад (1992)                         | Найвища позиція |
| ---------------------------------------- | --------------- |
| Австралія (ARIA)                         | 22              |
| Canada Top Singles (RPM)                 | 74              |
| European Hot 100 Singles (Music & Media) | 99              |
| Нова Зеландія (RIANZ)                    | 20              |
| UK Singles (The Official Charts Company) | 27              |
| США (Alternative Songs) (Billboard)      | 21              |
| США (Mainstream Rock) (Billboard)        | 3               |

| Хіт-парад (1997)                               | Найвища позиція |
| ---------------------------------------------- | --------------- |
| США Bubbling Under Hot 100 Singles (Billboard) | 8               |

| Хіт-парад (2009)               | Найвища позиція |
| ------------------------------ | --------------- |
| US Billboard Hot Digital Songs | 62              |

## Сертифікації
| Регіон                                                      | Сертифікація | Продажі |
| ----------------------------------------------------------- | ------------ | ------- |
| Велика Британія (BPI)                                       | Срібний      | 200 000 |
| продажі+прослуховування, що базуються лише на сертифікаціях |              |         |

title: Even Flow

wikitext:
{{Сингл
|Обкладинка = pearl-jam-even-flow.png
|Попередній = [[Alive (пісня Pearl Jam)|Alive]]
(1991)
|Наступний = [[Jeremy]]
(1992)
}}
«'''''Even Flow'''''» — пісня американського рок-гурту [[Pearl Jam]], другий сингл з дебютного альбому ''[[Ten]]'' (1991).

== Історія виникнення ==

«Even Flow» стала одною з пісень, над якими [[Стоун Ґоссард]] та [[Джеф Амент]] працювали разом ще до створення [[Pearl Jam]]. Вони написали музику до пісні, а її текст належав вокалістові [[Едді Веддер|Едді Веддеру]]. Лише в середині 2010-х років Веддер розповів історію створення тексту. Він зізнався, що під час репетицій познайомився з безпритульним ветераном [[Війна у В'єтнамі|війни у В'єтнамі]], який мешкав під віадуком в Сіетлі. Коли гурт повернувся з концертів, Веддер дізнався, що його знакомий вмер, та присвятив йому нову пісню<ref>{{Cite web|title=Eddie Vedder Reveals Heartbreaking Real Meaning Of "Even Flow"|url=http://www.alternativenation.net/eddie-vedder-reveals-heartbreaking-even-flow-real-meaning-of-even-flow/|website=AlternativeNation.net|date=2018-08-10|accessdate=2022-07-17|language=en-US|first=Brett|last=Buchanan}}</ref>.

В пісні співається про бездомну людину, яка вимушена спати на вулиці, на «бетонній подушці». Вона намагається відігнати думки про своє неспокійне життя, але розуміє, що втрачає розсудок. В противагу сумному тексту, музика пісні є досить легкою та піднесеною<ref name=":0">{{Cite web|title=Readers Poll: The Best Pearl Jam Songs of All Time|url=https://www.rollingstone.com/music/music-lists/readers-poll-the-best-pearl-jam-songs-of-all-time-10447/|website=Rolling Stone|date=2011-09-14|accessdate=2022-07-17|language=en-US|first=|last=|first2=|last2=}}</ref><ref name=":1">{{Cite web|title=The 20 greatest Pearl Jam songs – ranked|url=https://www.kerrang.com/the-20-greatest-pearl-jam-songs-ranked/|website=Kerrang!|accessdate=2022-07-17|language=en}}</ref>.

«Even Flow» було записано під час студійних сесій для дебютного альбому Pearl Jam ''Ten'' в сіетльскій студії London Bridge. На відміну від більшості композицій, які було записано без жодних проблем, «Even Flow» довелось виконати близько 50-70 разів. [[Майк Маккріді]] назвав це «жахом» і запевнив, що музиканти вже почали ненавидіти один одного. Проте фінальний результат вийшов чудовим. Коли барабанщик [[Метт Кемерон]], який тоді грав у [[Soundgarden]], почув проміжний результат, то був вражений її епічністю та схожістю на творчість [[Led Zeppelin]]<ref>{{Cite web|title=Q+A session with Pearl Jam|url=http://www.dailyrecord.co.uk/entertainment/music/music-news/qa-session-with-pearl-jam-1013177|website=Daily Record|date=2009-03-09|accessdate=2022-07-17|language=en|last=Dailyrecord.co.uk}}</ref>.

== Вихід пісні ==

Пісню було вперше опубліковано на студійному альбомі ''[[Ten]]'', що вийшов в серпні 1991 року<ref>{{Citation|title=Pearl Jam - Even Flow|url=https://pearljam.com/music/song/even-flow|accessdate=2022-07-17}}</ref>. В 1992 році «Even Flow» вийшла окремим синглом, разом з «Oceans» та неопублікованою піснею «Dirty Frank»<ref>{{Citation|title=Pearl Jam - Even Flow|url=https://www.discogs.com/master/73601-Pearl-Jam-Even-Flow|accessdate=2022-07-17|language=en}}</ref>. Також з новим барабанщиком [[Дейв Абруццезе|Дейвом Абруццезе]] пісню було перезаписано в студії, і нову версію використали для відеокліпу<ref>{{Cite web|title=Interview with Dave Abbruzzese|url=https://community.pearljam.com/discussion/278576/interview-with-dave-abbruzzese|website=Pearl Jam Community|accessdate=2022-07-17}}</ref>.

«Even Flow» досягла третього місця в американському хіт-параді [[Hot Mainstream Rock Tracks|Mainstream Rock]]<ref>{{Cite web|title=Pearl Jam|url=https://www.billboard.com/artist/pearl-jam/|website=Billboard|accessdate=2022-07-17|language=en-US}}</ref>. Окрім цього, вона вийшла синглом в багатьох інших країнах, потрапивши в чарти Австралії, Канади, Великої Британії та Нової Зеландії. Зрештою сингл «Even Flow» отримав «<nowiki/>[[Срібний диск|срібну]]<nowiki/>» сертифікацію в Великій Британії з понад 200 тисячами проданих примірників<ref>{{Cite web|title=Award|url=https://www.bpi.co.uk/award/|website=BPI|accessdate=2022-07-17|language=en|archive-date=2021-05-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20210507201753/https://www.bpi.co.uk/award/}}</ref>.

На пісню було знято два відеокліпи. Автором першого став Рокі Шенк, який зняв музикантів в оточенні диких звірів. Проте попри важкі умови фільмування і травму Абруццезе, результат не сподобався гуртові. Зрештою його замінили на запис концерту, знятий знайомим Стоуна Ґоссарда режисером Джошем Тафтом в сіетльському Театрі Мура<ref>{{Cite web|title=Watch Pearl Jam’s abandoned first attempt at the video for Even Flow|url=https://guitar.com/news/music-news/watch-pearl-jams-abandoned-first-attempt-at-the-video-for-even-flow/|website=Guitar.com {{!}} All Things Guitar|date=2020-02-03|accessdate=2022-07-17|language=en-GB|first=Cillian|last=Breathnach}}</ref>.

== Історичне значення ==

«Even Flow» вважається одним з найбільших хітів Pearl Jam. Станом на 2022 рік вона є найбільш виконуваною піснею на концертах Pearl Jam, її було зіграно понад 850 разів<ref>{{Cite web|title=Pearl Jam - Discography|url=https://pearljam.com/music/songs/even-flow|website=pearljam.com|accessdate=2022-07-17}}</ref>.

Пісня потрапила на сьоме місце в опитуванні читачів журналу ''[[Rolling Stone]]''. Її назвали «однією з тих пісень, якій підспівують всі, хоча і майже не знають слів». Оглядач навіть зауважив, що фанати «втомились» від пісні та просили не виконувати її на концертах<ref name=":0" />. В журналі ''[[Kerrang!]]'' «Even Flow» також додали до десятки найкращих композицій Pearl Jam. Окрім певного контрасту між музикою та текстом, в журналі звернули увагу на музичне відео, до якого потрапив класичний стрибок Едді Веддера з балкона<ref name=":1" />.

У 2008 році пісня потрапила на 77 місце в списку «100 найкращих гітарних пісень всіх часів» журналу ''[[Rolling Stone]]''<ref>{{Cite web|title=The 100 Greatest Guitar Songs of All Time : Rolling Stone|url=http://www.rollingstone.com/news/coverstory/20947527/page/32|website=web.archive.org|date=2008-05-31|accessdate=2022-07-17|archive-date=2008-05-31|archive-url=https://web.archive.org/web/20080531001214/http://www.rollingstone.com/news/coverstory/20947527/page/32}} {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20080531001214/http://www.rollingstone.com/news/coverstory/20947527/page/32 |date=2008-05-31 }}</ref>, а також на 30 місце в списку «100 кращих хард-рокових пісень» телеканалу [[VH1]]<ref>{{Citation|title=100 Greatest Hard Rock Songs (2008) Full Countdown|url=https://www.youtube.com/watch?v=I1Fc1UzcMqQ|accessdate=2022-07-17|language=uk-UA}}</ref>.

== Довідкові дані ==

=== Список композицій ===

'''Компакт-диск (США, Австралія, Австрія, Бразилія, Німеччина) та касета (Австралія)'''

# «Even Flow» – 4:53
# «Dirty Frank» – 5:32
# [[Oceans (пісня Pearl Jam song)|«Oceans»]] (ремікс) – 2:46

'''Компакт-диск (Велика Британія) та 12" вініл (Велика Британія)'''

# «Even Flow»(нова версія) — 5:04
# «Dirty Frank» – 5:32
# «Oceans» – 2:42

'''7" вініл (Велика Британія) та касета (Велика Британія)'''

# «Even Flow» (нова версія) — 5:04
# «Oceans» (ремікс) — 2:46

'''7" вініл (Нідерланди) та касета (Нова Зеландія)'''

# «Even Flow» – 4:53
# «Dirty Frank» – 5:32

=== Місця в хіт-парадах ===
{| class="wikitable sortable"
!Хіт-парад (1992)
!Найвища позиція
|-
{{Singlechart|Australia|22|artist=Pearl Jam|song=Even Flow}}
|-
|Canada Top Singles ([[RPM (magazine)|RPM]])<ref>{{cite web|url=http://www.collectionscanada.gc.ca/rpm/028020-119.01-e.php?&file_num=nlc008388.2002&volume=56&issue=1&issue_dt=April%2007%201992&type=1&interval=24&PHPSESSID=lhaled67omcph7v3aq7fbveid1|title=Top Singles — Volume 56, No. 1, April 07 1992|work=[[RPM (magazine)|RPM]]|access-date=2008-03-07|archive-url=https://web.archive.org/web/20080322095545/http://www.collectionscanada.gc.ca/rpm/028020-119.01-e.php|archive-date=22 березня 2008|url-status=dead}}</ref>
| align="center" |74
|-
|[[European Hot 100 Singles]] ''([[Music & Media]])''<ref>{{cite magazine|date=2 травня 1992|title=Eurochart Hot 100 Singles|url=https://worldradiohistory.com/UK/Music-and-Media/90s/1992/MM-1992-05-02.pdf|page=37|access-date=10 серпня 2018|magazine=[[Music & Media]]}}</ref>
| align="center" |99
|-
{{singlechart|New Zealand|20|artist=Pearl Jam|song=Even Flow}}
|-
|UK Singles ([[The Official Charts Company]])<ref name="everyhit">{{cite web|url=http://www.everyhit.com/|title=EveryHit.com|access-date=2007-02-16}}</ref>
| align="center" |27
|-
{{singlechart|Billboardalternativesongs|21|artist=Pearl Jam|access-date=7 серпня 2017}}
|-
{{singlechart|Billboardmainstreamrock|3|artist=Pearl Jam|access-date=7 серпня 2017}}
|}

{| class="wikitable sortable"
!Хіт-парад (1997)
!Найвища позиція
|-
{{singlechart|Billboardbubbling100|8|artist=Pearl Jam|access-date=12 січня 2021}}
|}

{| class="wikitable sortable"
!Хіт-парад (2009)
!Найвища позиція
|-
|US ''Billboard'' [[Hot Digital Songs]]<ref name="www.billboard.com">{{cite magazine|title=Pearl Jam Artist Chart History|url={{BillboardURLbyName|artist=pearl jam|chart=all}}|access-date=2007-04-28|magazine=[[Billboard (magazine)|Billboard]]}}</ref>
| align="center" |62
|}

== Сертифікації ==
{{Certification Table Top}}
{{Certification Table Entry|region=United Kingdom|type=single|title=Even Flow|artist=Pearl Jam|award=Silver|relyear=1992|certyear=2020|id=16355-1667-1}}
{{Certification Table Bottom|nosales=true|noshipments=true|streaming=true}}

== Примітки ==
{{reflist}}
{{нк}}

{{Pearl Jam}}

[[Категорія:Пісні Pearl Jam]]
[[Категорія:Пісні 1991]]

title: Сингл Pearl Jam

Жанр: ґрандж

Лейбл: Epic Records

title: Хронологія синглів

| Попередній | Alive (1991) |: | Jeremy (1992) | Наступний |

title: Музичне відео

Музичне відео: «Even Flow» на YouTube

Попередній: Alive · (1991)

Jeremy · (1992): Наступний

title: Pearl Jam

Студійні альбоми: Ten Vs. Vitalogy No Code Yield Binaural Riot Act Pearl Jam Backspacer Lightning Bolt Gigaton Dark Matter

Концертні альбоми: Live on Two Legs Live at Easy Street Live at the Gorge 05/06 Live on Ten Legs Live at Benaroya Hall

Збірки: Lost Dogs Rearviewmirror (Greatest Hits 1991–2003)

Фільми: Single Video Theory Touring Band 2000 Live at the Showbox Live at the Garden Pearl Jam Twenty Immagine in Cornice Let's Play Two

Пов'язані виконавці: Brad Deranged Diction Harrybu McCage Mad Season RNDM Temple of the Dog Ten Commandos Tres Mts. The Rockfords Ніл Янг


text:
# Кужиль Михайло
Кужиль Михайло (20 листопада 1885, м-ко Залізці, нині смт Зборівського району — ?) — український галицький педагог, військовик. Директор Рогатинської і Тернопільської української коедукаційної гімназій товариства «Рідна Школа».

## Життєпис
Народився 20 листопада 1885, м-ко Залізці (нині смт Зборівського району, Тернопільська область, Україна).
У 1899—1907 роках навчався у Тернопільській українській гімназії (1906 року закінчив VII клас), у 1907—1911 — у Львівському університеті.
Працював учителем (професор) Рогатинської гімназії товариства «Рідна Школа» до вересня 1929 року. У 1929—1935 роках — управитель (директор) Тернопільської української коедукаційної гімназії товариства «Рідна Школа». У 1936—1938 роках був управителем (директором) Рогатинської гімназії товариства «Рідна Школа», після цього працював учителем Чортківської гімназії товариства «Рідна Школа».
В 1941 році заарештований представниками більшовицької влади, ймовірно, загинув у тюрмі м. Вінниця.
Його син Олег емігрував до Німеччини (Мюнхен), брав участь у з'їзді колишніх учнів гімназії товариства «Рідна Школа» в Чорткові у США.

title: Кужиль Михайло

wikitext:
{{особа
|ім'я              = Кужиль Михайло
|оригінал імені    =
|зображення        =
|розмір_зображення =
|дата народження   = 20.11.1885
|місце_народження  = [[містечко|м-ко]] [[Залізці]], нині [[селище міського типу|смт]] [[Зборівський район|Зборівського району]]
|дата_смерті       = ?
|місце_смерті      =
|поховання         =
|підданство        =
|громадянство      = {{AUT-HUN}} → {{ZUNR}} → {{POL}}
|Alma_mater        = [[Львівський університет]]
|відомий_(відома)  =
|рід_діяльності    = педагог
|національність    = українець
|військове звання  =
|партія            =
|нагороди          =
}}

'''Кужиль Михайло''' ([[20 листопада]] [[1885]], [[містечко|м-ко]] [[Залізці]], нині [[селище міського типу|смт]] [[Зборівський район|Зборівського району]] — ?) — український галицький педагог, військовик. Директор [[Рогатинська гімназія імені Володимира Великого|Рогатинської]] і [[Тернопільська українська гімназія|Тернопільської української]] коедукаційної [[Гімназія товариства «Рідна Школа» (Тернопіль)|гімназій товариства «Рідна Школа»]].

== Життєпис ==
Народився [[20 листопада]] [[1885]], м-ко [[Залізці]] (нині [[селище міського типу|смт]] [[Зборівський район|Зборівського району]], [[Тернопільська область]], [[Україна]]).

У 1899—1907 роках навчався у [[Тернопільська українська гімназія|Тернопільській українській гімназії]] (1906 року закінчив VII клас<ref>[http://www.pbc.rzeszow.pl/dlibra/doccontent?id=4111 I. Звіт дирекциї ц.к. ґімназиї Франц-Йосифа І в Тернополи за рік шкільний 1905/6] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170312033649/http://www.pbc.rzeszow.pl/dlibra/doccontent?id=4111 |date=12 березня 2017 }}. — Тернопіль : друкарня Йосифа Степка, 1906. — С. 54.</ref>), у 1907—1911 — у [[Львівський університет|Львівському університеті]].

Працював учителем (професор) [[Гімназія товариства «Рідна Школа» (Рогатин)|Рогатинської гімназії товариства «Рідна Школа»]] до вересня 1929 року.<ref>[https://libraria.ua/issue_view.php/issue-22650/N202/aid/836384/hl/Кужиль%20Михайло Вісти з «Рідної Школи»]{{Недоступне посилання|date=червень 2019 |bot=InternetArchiveBot }} // Діло. — 1929. — Ч. 202 (11 вересня). — С. 3.</ref> У 1929—1935 роках — управитель (директор) [[Тернопільська українська гімназія|Тернопільської української]] коедукаційної [[Гімназія товариства «Рідна Школа» (Тернопіль)|гімназії товариства «Рідна Школа»]]. У 1936—1938 роках був управителем (директором) Рогатинської гімназії товариства «Рідна Школа», після цього працював учителем [[Гімназія товариства «Рідна Школа» (Чортків)|Чортківської гімназії]] товариства «Рідна Школа».

В 1941 році заарештований представниками [[більшовизм|більшовицької]] влади, ймовірно, загинув у тюрмі м. [[Вінниця]].

Його син Олег емігрував до Німеччини ([[Мюнхен]]), брав участь у з'їзді колишніх учнів гімназії товариства «Рідна Школа» в Чорткові у [[США]].<ref name="КО7">''.'' [http://www.svoboda-news.com/arxiv/pdf/1992/Svoboda-1992-127.pdf До з'їзду колишніх учнів Рідної Школи в Чорткові] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170326231051/http://www.svoboda-news.com/arxiv/pdf/1992/Svoboda-1992-127.pdf |date=26 березня 2017 }} // Свобода. — 1992. — Ч. 128 (8 липня). — С. 7.</ref>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
* ''[[Мельничук Богдан Іванович (письменник та краєзнавець)|Мельничук Б.]], [[Уніят Віктор Богданович|Уніят В]].'' Кужиль Михайло // {{ТЕС|4|264}}

{{ВП-Портали|Біографії|Історія|Тернопільщина}}

[[Категорія:Українські педагоги]]
[[Категорія:Уродженці Залізців]]
[[Категорія:Випускники Тернопільської української гімназії]]
[[Категорія:Викладачі Чортківської гімназії товариства «Рідна школа»]]
[[Категорія:Директори Рогатинської гімназії]]
[[Категорія:Директори Тернопільської гімназії товариства «Рідна школа»]]
[[Категорія:Репресовані в СРСР]]

title: Кужиль Михайло

Народився: 20 листопада 1885 · м-ко Залізці, нині смт Зборівського району

Помер: невідомо

Громадянство: Австро-Угорщина → ЗУНР → Польща

Національність: українець

Діяльність: педагог

Alma mater: Львівський університет


text:
# Сакатово
Сака́тово (рос. Сакатово, башк. Саҡат) — присілок у складі Бакалинського району Башкортостану, Росія. Входить до складу Камишлитамацької сільської ради.
Населення — 204 особи (2010; 258 у 2002).
Національний склад:
- башкири — 57 %
- татари — 40 %

title: Сакатово

wikitext:
{{Населений пункт Росії
 | тип             = присілок
 | тип_род         = присілка
 | назва           = Сакатово
 | назва ін.       = {{lang-ru|Сакатово}}<br/>{{lang-ba|Саҡат}}
 | карта розташування1 = Росія Башкортостан
 | зображення         =
 | зображення_розмір  =
 | зображення_підпис  =
 | суб'єкт РФ      = [[Башкортостан]]
 | район           = [[Бакалинський район]]
 | поселення       = [[камишлитамацька сільська рада|Камишлитамацька сільрада]]
 | код ЗКАТУ       =
 | засноване       =
 | статус          =
 | поділ           =
 | населення       = 204 особи ([[2010]]{{RUS-BA-census}})
 | поштові індекси =
 | код             =
 | lat=
 | long=
 | lat_dir=N
 | lat_deg= 55
 | lat_min= 02
 | lat_sec= 23
 | lon_dir=E
 | lon_deg= 53
 | lon_min= 41
 | lon_sec= 23
 | висота          =
 | водойма         =
 | станція         =
 | відстань о      =
 | відстань р      =
 | схема           =
 | міста-побратими =
 | день міста      =
 | адреса          =
 | вебсторінка     =
 | мер             =
 }}

'''Сака́тово''' ({{lang-ru|Сакатово}}, {{lang-ba|Саҡат}}) — [[присілок]] у складі [[бакалинський район|Бакалинського району]] [[Башкортостан]]у, [[Росія]]. Входить до складу [[камишлитамацька сільська рада|Камишлитамацької сільської ради]].

Населення — 204 особи ([[2010]]; 258 у [[2002]]{{RUS-census2002}}).

Національний склад{{RUS-BA-population-2002-2009}}:
* [[башкири]] — 57 %
* [[татари]] — 40 %

== Джерела ==
* {{Карта|N-39-36}}

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* [http://wikimapia.org/#lang=ru&lat=55.039139&lon=53.688812&z=13&show=/13583373/ru/ На Вікімапії]

{{bash-stub}}
{{бакалинський район}}

[[Категорія:Населені пункти Бакалинського району]]
[[Категорія:Присілки Башкортостану]]

title: присілок Сакатово

Суб'єкт Російської Федерації: Башкортостан

Муніципальний район: Бакалинський район

Поселення: Камишлитамацька сільрада

title: Основні дані

Основні дані:
Мапа
· Сакатово · Сакатово


text:
# Бічер (Вісконсин)
Бічер (англ. Beecher) — місто (англ. town) в США, в окрузі Марінетт штату Вісконсин. Населення — 786 осіб (2020).

## Демографія
Згідно з переписом 2010 року, у місті мешкали 724 особи в 331 домогосподарстві у складі 212 родин. Було 1097 помешкань
Расовий склад населення:
| - 98,1 % — білих - 0,4 % — азіатів - 0,3 % — вихідців з тихоокеанських островів - 0,3 % — корінних американців |

До двох чи більше рас належало 1,0 %. Частка іспаномовних становила 2,3 % від усіх жителів.
За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 18,8 % — особи молодші 18 років, 61,2 % — особи у віці 18—64 років, 20,0 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 49,9 року. На 100 осіб жіночої статі у місті припадало 109,2 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 109,3 чоловіків також старших 18 років.
Середній дохід на одне домашнє господарство  становив 44 567 доларів США (медіана — 34 881), а середній дохід на одну сім'ю — 54 448 доларів (медіана — 39 667). Медіана доходів становила 52 500 доларів для чоловіків та 33 214 долари для жінок. За межею бідності перебувало 17,0 % осіб, у тому числі 16,5 % дітей у віці до 18 років та 9,2 % осіб у віці 65 років та старших.
Цивільне працевлаштоване населення становило 236 осіб. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 25,0 %, виробництво — 18,2 %, роздрібна торгівля — 13,1 %, транспорт — 11,4 %.

title: Бічер (Вісконсин)

wikitext:
{{Otherplaces|Бічер}}
{{НП
|країна  = [[Сполучені Штати Америки|США]]
|статус  = місто
|українська назва   = Бічер
|оригінальна назва  = {{lang-en|Beecher}}
|підпорядкування    =
|герб           =
|прапор         =
|ширина герба   =
|ширина прапора =
|зображення     =
|опис зображення=
|вид регіону = Штат США{{!}}Штат
|регіон      = Вісконсин
|вид району  = Округ (США){{!}}Округ
|район       = [[Марінетт (округ, Вісконсин)|Марінетт]]
|вид общини  =
|община      =
|внутрішній поділ  =
|перша згадка      =
|попередні назви   =
|площа              = 127,9
|висота центру НП   = 274
|клімат             =
|офіційна мова      =
|офіційна мова-ref  =
|населення          =
|рік перепису       =
|густота населення  = 5,66
|агломерація        =
|національний склад =
|конфесійний склад  =
|катойконім         =
|часовий пояс           = −6
|DST                    = −5
|телефонний код         =
|поштовий індекс        = 54156
|автомобільний код      =
|вид ідентифікатора     = [[Федеральні стандарти обробки інформації|Код FIPS]]
|цифровий ідентифікатор = 5507506000
|сайт  =
|add1n =
|add1  =
}}

'''Бічер''' ({{lang-en|Beecher}}) — місто ({{lang-en|town}}) в [[Сполучені Штати Америки|США]], в окрузі [[Марінетт (округ, Вісконсин)|Марінетт]] штату [[Вісконсин]]. Населення — 786 осіб (2020).

== Демографія ==
{{USCensusPop
| align =  left
| 2010 = 724
| 2020 = 786
| estyear =
| estimate =
| estref =
|footnote=Десятилітній перепис в США<ref name="DecennialCensus">{{cite web|url=https://www.census.gov/prod/www/decennial.html|title=Census of Population and Housing|publisher=Census.gov|accessdate=4 червня 2016|archive-date=19 липня 2018|archive-url=https://web.archive.org/web/20180719124258/https://www.census.gov//prod/www/decennial.html}}</ref>
}}
Згідно з [[Перепис населення США (2010)|переписом 2010 року]]{{R|cen2010}}, у місті мешкали 724 особи в 331 домогосподарстві у складі 212 родин. Було 1097 помешкань

[[Раса|Расовий склад]] населення:
{| style="margin-top:-.7em; margin-bottom: -0.4em;"
|<!--Таблиця потрібна для правильного "прилягання" списку до таблиці населення за роками-->
* 98,1 % — [[Расовий склад США|білих]]
* 0,4 % — [[Американці азійського походження|азіатів]]
* 0,3 % — вихідців з [[Тихий океан|тихоокеанських островів]]
* 0,3 % — [[Корінні народи США|корінних американців]]
|}
До двох чи більше рас належало 1,0 %. Частка іспаномовних становила 2,3 % від усіх жителів.

За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 18,8 % — особи молодші 18 років, 61,2 % — особи у віці 18—64 років, 20,0 % — особи у віці 65 років та старші. Медіана віку мешканця становила 49,9 року. На 100 осіб жіночої статі у місті припадало 109,2 чоловіків;  на 100 жінок у віці від 18 років та старших — 109,3 чоловіків також старших 18 років.

Середній дохід на одне домашнє господарство  становив {{formatnum:44567}} [[Долар США|доларів США]] (медіана — {{formatnum:34881}}), а середній дохід на одну сім'ю — {{formatnum:54448}} доларів (медіана — {{formatnum:39667}}). Медіана доходів становила {{formatnum:52500}} доларів для чоловіків та {{formatnum:33214}} долари для жінок.{{R|fulltime2015USD|group="Прим."}} За межею бідності перебувало 17,0 % осіб, у тому числі 16,5 % дітей у віці до 18 років та 9,2 % осіб у віці 65 років та старших.

Цивільне працевлаштоване населення становило 236 осіб. Основні галузі зайнятості: освіта, охорона здоров'я та соціальна допомога — 25,0 %, виробництво — 18,2 %, роздрібна торгівля — 13,1 %, транспорт — 11,4 %.

== Примітки ==
{{reflist|group="Прим."|refs=
<ref name=fulltime2015USD>Річний дохід на особу, яка працювала на повну ставку. Оцінка в доларах 2015 року.</ref>
}}

== Джерела ==
{{Портал|США}}
{{reflist
|refs=<ref name=cen2010>{{cite web|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml|publisher=[[Бюро перепису населення США]]|accessdate=16-06-2019|title=American FactFinder|archive-date=2015-01-08|archive-url=http://webarchive.loc.gov/all/20150108070337/http://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/index.xhtml}}{{ref-en}}</ref>
}}

{{Бібліоінформація}}
{{Марінетт (округ, Вісконсин)}}

[[Категорія:Містечка Вісконсину]]
[[Категорія:Населені пункти округу Марінетт (Вісконсин)]]

title: Країна

Країна: США

Штат: Вісконсин

Округ: Марінетт

Населення: 786 осіб (1 квітня 2020)

Густота населення: 5,66 осіб/км²

Часовий пояс: UTC−6, влітку UTC-5


text:
# Віккенродт
Віккенродт (нім. Wickenrodt) — громада в Німеччині, розташована в землі Рейнланд-Пфальц. Входить до складу району Біркенфельд. Складова частина об'єднання громад Геррштайн.
Площа — 5,27 км2. Населення становить 173 ос. (станом на 31 грудня 2020).

title: Віккенродт

wikitext:
{{Місто Німеччини
| назва = Віккенродт
| місцева_назва       = Wickenrodt
| тип_НП              = громада
| зображення          =
| зображення_розмір   =
| зображення_підпис   =
| герб                = WickenrodtWappen.svg
| прапор              =
| карта               = Wickenrodt in BIR.svg
| карта_розмір        =
| карта_підпис        = Віккенродт на карті району
| земля               = [[Рейнланд-Пфальц]]
| округ               =
| район               = [[Біркенфельд (район)|Біркенфельд]]
| об'єднання громад = [[Геррштайн (об'єднання громад)|Геррштайн]]
| посада_лідера       =
| лідер               =
| партія_лідера       =
| висота              = 397
| площа               = 5.27
| дата_населення      = {{Metadata Population DE-RP||дата}}<ref>{{Metadata Population DE-RP||джерело}}</ref>
| населення           = {{Metadata Population DE-RP|07134093}}
| latd=49 | latm=48| lats=58
| longd=07| longm=21| longs=33
| розміщення_підпису = right
| поштовий_код        = 55758
| телефонний_код      = 06785
| стат_код            = 07 1 34 093
| авто_номер          = BIR
| вебсайт             = [http://www.wickenrodt.de/ www.wickenrodt.de]
}}
'''Віккенродт''' ({{lang-de|Wickenrodt}}) — громада в [[Німеччина|Німеччині]], розташована в [[Землі Німеччини|землі]] [[Рейнланд-Пфальц]]. Входить до складу району [[Біркенфельд (район)|Біркенфельд]]. Складова частина [[Об'єднання громад (Німеччина)|об'єднання громад]] [[Геррштайн (об'єднання громад)|Геррштайн]].

Площа — 5,27 км2. Населення становить {{formatnum:{{Metadata Population DE-RP|07134093}}}} ос. (станом на {{Metadata Population DE-RP||дата}}).

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
{{Портал|Німеччина}}
{{commonscat-inline|Wickenrodt}}
* [http://www.wickenrodt.de/ Офіційний сайт] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160908120916/http://www.wickenrodt.de/ |date=8 вересня 2016 }} {{ref-de}}

{{Район Біркенфельд}}
{{Бібліоінформація|TYP=g|GND=7755504-1}}
{{germany-geo-stub}}

[[Категорія:Громади Рейнланд-Пфальцу]]

title: Координати: 49°48′58″ пн. ш. 07°21′33″ сх. д. / 49.81611° пн. ш. 7.35917° сх. д.

Країна: Німеччина

Земля: Рейнланд-Пфальц

Район: Біркенфельд

Об'єднання громад: Геррштайн

Населення (31 грудня 2020)

Віккенродт на карті району

ВіккенродтРозташування на карті Німеччини

Часовий пояс: CET (UTC+1)

- Літній час: CEST (UTC+2)


text:
# Nocardia
Nocardia — рід нокардіоподібних, грам-позитивних, позитивних на каталазу, паличкоподібних бактерій, які спричинюють декілька захворювань, зокрема нокардіоз.
Станом на 2018 рік до роду відносять 92 види бактерій, серед яких 56 є збудниками захворювань людини.
Рід названо на честь французького бактеріолога і ветеринара Едмонда Нокарда.

title: Nocardia

wikitext:
{{italic title}}
{{додаткові джерела|дата=грудень 2018}}
{{Taxobox
| name = ''Nocardia''
| image = Actinomycetes_sp_01.png
| image_width = 240px
| image_caption = ''Nocardia asteroides'' (жовті колонії в центрі).
| domain = [[Бактерії]] (Bacteria)
| phylum = [[Actinobacteria]]
| ordo = [[Actinomycetales]]
| subordo = [[Corynebacterineae]]
| familia = [[Nocardiaceae]]
| genus = '''''Nocardia'''''
| genus_authority = Trevisan, 1889
| wikispecies = Nocardia
}}
'''''Nocardia''''' — рід ''нокардіоподібних'', [[грам-позитивні бактерії|грам-позитивних]], позитивних на [[каталаза|каталазу]], паличкоподібних [[бактерії|бактерій]], які спричинюють декілька захворювань, зокрема [[нокардіоз]].

Станом на 2018 рік до роду відносять 92 види бактерій, серед яких 56 є збудниками захворювань людини.<ref name="Convelli2018">{{doi|10.1128/JCM.01419-17}}</ref>

Рід названо на честь французького бактеріолога і ветеринара [[Едмонд Нокард|Едмонда Нокарда]].

== Примітки ==
{{примітки}}

{{bacteria-stub}}
[[Категорія:Актинобактерії]]
[[Категорія:Роди бактерій]]
[[Категорія:Патогенні бактерії]]

title: ?Nocardia

Домен: Бактерії (Bacteria)

Тип: Actinobacteria

Ряд: Actinomycetales

Підряд: Corynebacterineae

Родина: Nocardiaceae

Рід: Nocardia · Trevisan, 1889

Вікісховище: Nocardia

Віківиди: Nocardia